Author: Administrator
Company: mfsr

Dôvodová správa

I. Všeobecná časť

Zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov upravuje štátnu službu colníkov a právne vzťahy súvisiace so vznikom, zmenami a skončením štátnej služby. 

Predkladaným návrhom novely zákona sa predovšetkým novo upravujú základné podmienky prijatia občana do služobného pomeru a kvalifikačné predpoklady na funkciu colníka, upravuje sa inštitút služobného hodnotenia, prepustenia zo služobného pomeru, skončenia služobného pomeru, novo sa ustanovuje získavanie, zvyšovane a prehlbovanie kvalifikácie colníkov a modifikujú sa niektoré ustanovenia týkajúce sa konania vo veciach služobného pomeru colníka. 	

V súlade s uznesením vlády SR č. 145/2008 sa v navrhovanom zákone ustanovuje nový inštitút – vyšetrovateľ colnej správy, ktorý dopĺňa právomoci colných orgánov o úplné vyšetrovacie kompetencie. Tieto kompetencie umožnia colným orgánom vyšetrovať aj také trestné činy, pre ktoré zákon ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou prevyšujúcou tri roky. 

Súbežne s touto úpravou sa v príslušných ustanoveniach novelizuje zákon č. 652/2004 Z. z. o orgánoch štátnej správy v colníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý vymedzuje postavenie vyšetrovateľov colnej správy vo vyšetrovaní a poverených colných orgánov v skrátenom vyšetrovaní a Trestný poriadok, kde sa priznáva vyšetrovateľom colnej správy kompetencia vyšetrovať všetky trestné činy páchané v oblastiach, v ktorých je vecne príslušná colná správa.
 
	Novela zákona reaguje aj na poznatky a skúsenosti aplikačnej praxe. 

V súvislosti so zvýšením funkčných platov colníkov návrh zákona predpokladá zvýšené nároky na štátny rozpočet. Vyčíslenie je uvedené v doložke vplyvov. Návrh zákona nepredpokladá zvýšené nároky na rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov. Úhrada výdavkov, ktoré predpokladá návrh zákona  v súvislosti so zavedením inštitútu vyšetrovateľa colnej správy, bude zabezpečená v rámci limitu výdavkov Colného riaditeľstva SR na príslušný rok. Návrh zákona nebude mať vplyv na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb, nebude mať environmentálny vplyv, ani vplyv na zamestnanosť, na tvorbu nových pracovných miest a podnikateľské prostredie.

	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s inými zákonmi, ako aj      s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

	Tento zákon nadobúda účinnosť 1. júla 2009.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

1.	Odhad vplyvov na verejné financie

Vplyv na výdavkovú časť štátneho rozpočtu súvisiaci s úpravou služobných príjmov colníkov predstavuje sumu 6 638 783,77 eur (v tom mzdy a platy 4 979 087,83 eur) v celoročnom vyjadrení, ktoré budú v rokoch 2009 až 2011 zabezpečené v rámci výdavkov rozpočtovej kapitoly Ministerstva financií SR. 

Zavedením inštitútu hlavného posudkového lekára vzniknú Colnému riaditeľstvu SR mzdové náklady v sume 14 100,78 eur ročne. Predpokladané náklady v súvislosti s vykonaním záverečných vyšetrovateľských skúšok predstavujú 956 eur (trojčlenná skúšobná komisia zložená z externých odborníkov). Určenie colníkov za vyšetrovateľov (cca v počte 30) si vyžiada finančné prostriedky na osobitné príplatky v sume 23 900 eur ročne. Úhrada týchto výdavkov, ktoré predpokladá návrh zákona, bude zabezpečená v rámci limitu výdavkov Colného riaditeľstva SR na príslušný rok. 
 
2.	Odhad vplyvov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb

Návrh zákona nebude mať vplyvy na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb.

3.	Odhad vplyvov na životné prostredie

Navrhovaná úprava nebude mať vplyv na životné prostredie.

4.	Odhad vplyvov na zamestnanosť 

Návrh zákona nebude mať negatívny vplyv na zamestnanosť. 

5.	Odhad vplyvov na podnikateľské prostredie

Návrh zákona nebude mať vplyvy na podnikateľské prostredie. 

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení  niektorých zákonov 
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Predkladateľ zákona: 

Vláda Slovenskej republiky.

2. Názov návrhu zákona:

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

3. Problematika návrhu zákona:

a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev:
	primárnom:
-	čl. 2, čl. 3, čl. 13, čl. 136, čl. 137 a čl. 141 Zmluvy o založení ES v platnom znení,
	sekundárnom:
-	v smernici Rady 75/117/EHS  z 10. februára 1975 o aproximácii právnych predpisov  členských štátov týkajúcich sa uplatňovania zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 5/zv. 1), 
-	v smernici Rady 76/207/EHS z 9. februára 1976 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní a o pracovné podmienky v platnom znení (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 5/zv. 1), 
-	v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov v platnom znení (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 13/zv. 15),
-	v smernici Rady 96/34/ES z 3. júna 1996 o rámcovej dohode o rodičovskej dovolenke uzavretej medzi UNICE, CEEP a ETUC v platnom znení (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 5/zv. 2),
-	v smernici Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ kap. 20/ zv.1),
-	v smernici Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 5/zv.4),
-	v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/88/ES zo 4. novembra 2003 o niektorých aspektoch organizácie pracovného času (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 5/zv. 4),
-	v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z  5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (Ú. v. EÚ L 204, 26. 7. 2006);
	
b)	je upravená v práve Európskej únie:
- 	čl. 6 Zmluvy o EÚ v platnom znení;
	
c)	je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev:
-	v rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev vo veci C - 144/04, Werner Mangold proti Rüdiger Helm, rok  2005, Zb. roz. ESD (I – 09981), 
-	v rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev vo veci C - 13/05, Sonia Chacón Navas proti Eurest Colectividades SA, rok  2006, Zb. roz. ESD (I – 06467),
-	v rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev vo veci C - 303/06, S. Coleman proti Attridge Law a Steve Law, rok  2008, Zb. roz. ESD (I – 00000),
-	v rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev vo veci C - 207/04, Paolo Vergani proti Agenzia delle Entrate, Ufficio di Arona, rok  2005, Zb. roz. ESD (I – 07453),
-	v rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev vo veci C - 282/02, Edeltraud Elsner-Lakeberg proti Spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, rok  2004, Zb. roz. ESD (I – 05861).

4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a)    Lehota na prebratie smernice 2006/54/ES podľa určenia gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za prebratie smerníc a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom všeobecne záväzných právnych predpisov bola stanovená na 15. 8. 2008. 
b)	    Proti SR nebolo začaté konanie o porušení Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev podľa čl. 226 až 228 Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev v platnom znení.
c)	    Do zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov a do zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov boli prebraté smernice  1975/117/EHS, 1976/207/EHS, 1996/34/ES, 2000/43/ES, 2000/78/ES a 2006/54/ES. Do zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov bola prebratá smernica 2003/88/ES.  
Do zákona č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (Antidiskriminačný zákon) v znení neskorších predpisov boli prebraté smernice 1975/117/EHS, 1976/207/EHS, 2000/43/ES, 2000/78/ES, 2003/88/ES a 2006/54/ES.

5.  Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

a)	  Úplná.

6. Gestor: 
	MPSVR SR.
	
	Spolupracujúce rezorty:
	MF SR, ÚV SR, MŠ SR, MV SR, MO SR, MDPT SR, NBS, NKÚ.

II. Osobitná časť

K čl. I

K bodu 1

	Navrhovaným ustanovením sa definujú pojmy výkon štátnej služby a činnosti  vykonávané v priamej súvislosti s výkonom štátnej služby.

K bodom 2 až  4

 Návrh súvisí s vypustením doterajšej povinnosti všetkých colníkov získať základné colnícke vzdelanie v prípravnej štátnej službe. Nová úprava zavádza zásadu, že colník má v prípravnej štátnej službe získať tú úroveň colníckeho vzdelania, ktorá je určená na funkciu, do ktorej je ustanovený. 

K bodu 5

Návrhom sa odstraňujú problémy, keď colník počas prípravnej štátnej služby vlastným zavinením nezískal colnícke vzdelanie. Toto sa navrhuje riešiť predĺženou prípravnou štátnou službou až do uplynutia lehoty pre skončenie služobného pomeru z dôvodu nezískania colníckeho vzdelania podľa § 180 písm. i).  

K bodu 6

	Navrhovaná úprava zohľadňuje skutočnosť, že všetky podmienky opätovného zaradenia colníka do stálej štátnej služby upravené v doterajšom odseku 2 písm. c) sú podrobnejšie vyjadrené v § 9 ods. 3 a jestvujúcu duplicitu odstraňuje. 

K bodu 7

Z hľadiska systematiky členenia zákona sa znenie § 80 ods. 6 presúva do existujúceho § 10.

K bodom 8 a 9 
	
Z dôvodu sprehľadnenia normatívneho textu zákona sa navrhuje rozlišovať medzi kvalifikačným predpokladom „všeobecného“ vzdelania občana žiadajúceho o prijatie do štátnej služby a kvalifikačným predpokladom viažucim sa na základné alebo odborné colnícke vzdelanie, ktoré sa získava až po vzniku služobného pomeru. Prípravná štátna služba je určená na získanie colníckeho vzdelania ako kvalifikačného predpokladu podľa § 11 ods. 1 písm. b), zatiaľ čo splnenie ďalších predpokladov na výkon funkcie určených podľa § 11 ods. 2 s výkonom prípravnej štátnej služby nesúvisí a ich prípadné nesplnenie nie je dôvodom na skončenie štátnej služby podľa § 189c.

K bodom 10 až 19  
	
Návrhom sa precizujú predpoklady na prijatie do služobného pomeru a požiadavky na spoľahlivosť občana. V súlade s § 14 ods. 3 písm. e) bodu 6 zákona č. 330/2007 Z. z. o registri trestov možno odpis z registra vydať len oprávneným orgánom uvedeným v § 14 zákona a nie dotknutým fyzickým osobám, ako tomu bolo v predchádzajúcej právnej úprave. Keďže oprávnený orgán získa vždy aktuálny odpis z registra trestov, dovetok, že odpis z registra trestov nesmie byť starší ako tri mesiace, je nadbytočný. V záujme získania objektívnych informácií a podkladov na rozhodnutie, či je občan spôsobilý na výkon štátnej služby, sa novo upravujú ustanovenia riešiace postup služobného úradu v prijímacom konaní. Dopĺňa sa zoznam osobných údajov, ktoré je služobný úrad oprávnený spracúvať a rozširuje sa zoznam dokladov, ktoré musí občan predložiť v prijímacom konaní. 

K bodom 20 až 23

Navrhovaným znením sa upresňujú pravidlá prijímacieho konania občana do služobného pomeru (podrobiť sa lekárskemu a psychologickému vyšetreniu, previerke ovládania štátneho jazyka a previerke fyzickej zdatnosti) a precizujú sa predpoklady na prijatie občana do služobného pomeru a ustanovenia o požiadavkách na spoľahlivosť občana. Keďže colná správa plní a zabezpečuje úlohy aj v oblastiach, v ktorých sa vyžaduje najvyšší stupeň spoľahlivosti colníka, vytvára sa možnosť podrobiť občana pri prijímaní do štátnej služby colníkov psychofyziologickému overeniu pravdovravnosti. Cieľom tohto opatrenia je predísť prijatiu nespoľahlivých občanov, ktorí neposkytujú záruky riadneho výkonu štátnej služby.

V súlade so smernicou Rady 93/104/ES z  23. 11. 1993, ktorá sa týka niektorých aspektov organizácie pracovnej doby a v ktorej sa ustanovuje povinnosť zamestnávateľa informovať o dĺžke základného času služby v týždni, sa táto povinnosť premieta do náležitostí rozhodnutia nadriadeného o vzniku služobného pomeru.

Zároveň sa spresňuje použitá terminológia.

K bodu 24

	Úpravou § 18 ods. 1 sa spresňuje použitá terminológia.

K bodu 25

Táto legislatívno-technická úprava nadväzuje na úpravu v § 41. 

K bodu 26

	Do taxatívneho výpočtu dôb, ktoré sa nezapočítavajú do doby výsluhy rokov v hodnosti, sa dopĺňa doba neospravedlnenej neprítomnosti v štátnej službe.
 
K bodu 27

	Navrhovaným znením sa precizuje § 24 ods. 3, ktorý priamo nadväzuje na § 5 tohto zákona. 

K bodu 28

V súvislosti so zavedením nových hodností colníkov sa navrhovanou úpravou vypúšťa možnosť, aby minister financií prepožičal hodnosť hlavného colného radcu. Podľa platnej právnej úpravy môže do hodnosti generála, čo je hodnosť, ktorá nahradila predchádzajúcu colnícku hodnosť hlavného colného radcu, vymenovať len prezident Slovenskej republiky. 

K bodom 29 až 33
	
Návrhom sa upresňujú ustanovenia o služobnom hodnotení, a to z hľadiska obsahu a jeho záverov vyjadrujúcich spôsobilosť colníka na zaradenie do stálej štátnej služby, resp. jeho zotrvanie v doterajšej funkcii. Súčasne sa navrhuje, aby služobné hodnotenie spracované bezprostredným nadriadeným schvaľoval nadriadený oprávnený colníka ustanoviť do funkcie, ktorý je oprávnený na základe záverov služobného hodnotenia rozhodnúť o prevedení, resp. preložení colníka na inú funkciu alebo o jeho prepustení zo služobného pomeru.

Navrhuje sa nahradiť 2-ročnú periodicitu služobného hodnotenia 5-ročnou, čím sa frekvencia hodnotenia zosúladí s inými ozbrojenými zbormi. Bezprostredne nadriadenému sa ukladá povinnosť oboznámiť colníka s návrhom služobného hodnotenia, aby sa k jeho obsahu a záverom mohol vyjadriť v priebehu spracúvania hodnotenia. Spresňuje sa postup pri vyhodnocovaní pripomienok k návrhu služobného hodnotenia nadriadeným, ktorý je súčasne hodnotiteľom aj schvaľovateľom služobného hodnotenia. 

K bodom 34 a 35

   	Návrhom sa spresňujú podmienky ustanovenia a vymenovania do funkcie. Vymenovanie do funkcie je postavené na rovnakú úroveň s ustanovením do funkcie; v tabuľkách zloženia a počtu funkcií  colníkov v služobných úradoch budú určené platové triedy pre funkcie nadriadených, a preto nebude potrebné nadriadeného vymenovať a súčasne aj ustanovovať do funkcie, ako je tomu v súčasnosti.

K bodu 36

	Nový § 33a vytvára právny rámec na výkon úplných vyšetrovacích kompetencií colných orgánov, čo umožní vykonávať vyšetrovateľovi colnej správy trestné stíhanie v colnej aj daňovej oblasti bez ohľadu na výšku uloženého trestu. Ide o súbežnú novelizáciu tohto zákona systematicky prepojenú s novelou Trestného poriadku. Táto úprava zásadným spôsobom mení súčasné procesné postavenie colných orgánov zakotvené v § 10 ods. 8 písm. f), podľa ktorého poverené colné orgány plnia úlohy orgánu činného v trestnom konaní v prípadoch, ak ide o trestné činy spáchané v súvislosti s porušením colných predpisov alebo daňových predpisov v pôsobnosti colnej správy, keď je vecná príslušnosť obmedzená iba na vyšetrovanie tých trestných činov, pre ktoré zákon ustanovuje trest odňatia slobody, ktorého horná hranica neprevyšuje tri roky. V záujme pružnosti aplikácie a využitia personálnych kapacít colnej správy sa ministrovi financií poskytuje oprávnenie určiť za vyšetrovateľa colnej správy aj colníka s iným vysokoškolským vzdelaním ako v odbore právo, bezpečnostné služby alebo v študijnom programe bezpečnostnoprávna ochrana osôb a majetku alebo v študijnom programe z podskupiny študijných odborov ekonómia a manažment.

 Nová úprava vymedzuje aj úlohy, ktorých výkonom môže príslušný nadriadený poveriť v rámci vyšetrovania vyšetrovateľa čakateľa a ustanovuje prípady čakateľskej praxe a vykonané odborné skúšky, ktoré môže minister financií uznať za čakateľskú prax a záverečnú vyšetrovateľskú skúšku podľa zákona o štátnej službe colníkov.

K bodu 37

	V nadväznosti na § 212 sa terminologicky upresňuje aj znenie § 34 ods. 1 písm. b).

K bodu 38

Upresňuje sa dôvod prevedenia alebo preloženia colníka na inú funkciu. Do podmienok prevedenia alebo preloženia  sa premietne skutočnosť, že zákaz činnosti môže byť trestom alebo disciplinárnym opatrením. 

K bodu 39

Rozširujú sa dôvody prevedenia colníka na inú funkciu v tom istom mieste výkonu štátnej služby, resp. preloženia do iného služobného úradu, pre ktoré nemôže colník naďalej vykonávať doterajšiu funkciu.

K bodu 40

	Ustanovuje sa možnosť vyslať colníka s jeho súhlasom na služobnú cestu alebo na zahraničnú služobnú cestu na získanie praktických skúseností. 

K bodu 41

	Colníci môžu byť do zahraničia vyslaní i na základe medzinárodných zmlúv, pričom klauzuly v nich obsiahnuté nie vždy korešpondujú so zákonom o štátnej službe colníkov. Z uvedeného dôvodu je preto potrebné priamo v zákone ustanoviť, ktorý právny režim sa na daný prípad bude vzťahovať.
	
K bodom 42 a 43

Návrhom sa namiesto v aplikačnej praxi doteraz nevyužívanej zálohy pre študujúcich colníkov ustanovuje činná záloha, do ktorej sa zaradia colníci vyslaní na plnenie úloh colnej správy v zahraničí (operácie civilného krízového manažmentu alebo medzinárodné mierové misie organizované medzinárodnými organizáciami). 

K bodu 44

	V nadväznosti na § 212 sa terminologicky upresňuje aj znenie § 40 ods. 1 písm. c).

K bodu 45
	
Rozširujú sa dôvody zaradenia colníka do zálohy pre prechodne nezaradených colníkov o prípady, keď colník nezloží záverečnú vyšetrovateľskú skúšku. 

K bodu 46

Zavádza sa povinnosť nadriadeného neustále sledovať, či nepominuli dôvody na zaradenie colníka do zálohy pre prechodne nezaradených colníkov, a operatívne zabezpečiť jeho ustanovenie alebo vymenovanie do voľnej funkcie.
	
K bodom 47 a 48

	Táto legislatívno-technická zmena nadväzuje na doplnenie ďalšieho dôvodu prerušenia výkonu funkcie colníka - vloženie nového odseku 3 v § 41. 
	
Navrhuje sa doplniť ustanovenie o prerušení výkonu funkcie colníka na čas, keď  vykonáva funkciu v oblasti colníctva alebo daní v medzinárodných organizáciách, pričom počas výkonu tejto funkcie neplní úlohy colnej správy, ale služobný úrad má záujem na jeho zotrvaní v služobnom pomere. Ustanovenie sa dopĺňa o zákaz nosenia služobnej rovnošaty počas prerušenia výkonu funkcie colníka; colníkovi sa zároveň odoberie služobný preukaz a služobná zbraň.

K bodom 49 až 52 

	Navrhovanými úpravami na dopĺňajú ustanovenia týkajúce sa dočasného pozbavenia výkonu štátnej služby. Navrhuje sa určiť colníkovi povinnosť počas dočasného pozbavenia výkonu štátnej služby zdržiavať sa v mieste bydliska, aby bola zabezpečená jeho  dostihnuteľnosť pre potreby služobného úradu. 

Súčasne sa navrhuje riešiť situáciu po zrušení rozhodnutia o prepustení colníka, ktorý v čase skončenia služobného pomeru bol dočasne pozbavený výkonu štátnej služby. Dočasné pozbavenie v takomto prípade bude trvať naďalej za predpokladu, že pretrvávajú podmienky, pre ktoré bol colník dočasne pozbavený výkonu štátnej služby.

K bodom 53 a 54
	
Základné povinnosti colníka sa dopĺňajú o povinnosť podrobiť sa psychofyziologickému overeniu pravdovravnosti v prípadoch, ktoré ustanovuje osobitný predpis (napríklad § 2 ods. 6 zákona č. 166/2003 Z. z. o ochrane súkromia pred neoprávneným použitím informačno-technických prostriedkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o ochrane pred odpočúvaním)), alebo v prípadoch, v ktorých tak rozhodne minister alebo generálny riaditeľ colného riaditeľstva. Zároveň sa ustanovuje povinnosť colníka podrobiť sa aj vyšetreniu na zistenie prítomnosti alkoholu alebo metabolitov omamných alebo psychotropných látok v organizme. Colník bude mať ďalej povinnosť preukázať, že riadne študuje, aby sa zamedzilo neoprávnenému čerpaniu služobného voľna s nárokom na služobný plat, povinnosť dodržiavať liečebný režim určený ošetrujúcim lekárom počas dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby pre chorobu alebo úraz a povinnosť zvyšovať si svoje odborné vedomosti, zručnosti, schopnosti a návyky potrebné na výkon štátnej služby.

K bodom 55 až 57
	
Navrhované zmeny zužujú rozsah výnimky zo zákazu inej zárobkovej činnosti týkajúcej sa výkonu lekárskej služby, resp. výkonu znaleckej, tlmočníckej a prekladateľskej činnosti a obmedzujú colníka v podnikateľskej alebo inej zárobkovej činnosti len v rozsahu potenciálneho konfliktu záujmov. Zároveň sa upravuje text poznámky pod čiarou k odkazu 14aa.

K bodom 58 a 59 

Platné znenie zákona sa zosúlaďuje so zákonom č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov. V súlade s týmto zákonom sa prekluzívna lehota na prerokovanie a uloženie disciplinárneho opatrenia za priestupok predlžuje na dva roky.

K bodom 60 až 63

Terminológia zákona sa zosúlaďuje s trestnoprávnymi predpismi.  

Navrhuje sa možnosť skončenia služobného pomeru colníka aj v prípadoch, keď colníkovi už bolo za disciplinárne previnenie alebo priestupok uložené disciplinárne opatrenie. Keďže periodicita služobného hodnotenia sa predlžuje na päť rokov, je potrebné, aby sa v služobnom hodnotení uvádzali aj zahladené disciplinárne opatrenia, aby sa tak umožnilo nadriadenému objektívne a komplexne hodnotiť činnosť colníka za celé hodnotené obdobie. Týmto sa naplní vlastný účel služobného hodnotenia. 

Vypustením zákazu uvádzania zahladených disciplinárnych opatrení v služobnom hodnotení sa sleduje objektivita obsahu týchto dokumentov o služobnej činnosti colníka. 

K bodom 64 až 67
	
Navrhuje sa, aby dĺžka základného času služby v týždni bola určená v závislosti od toho, či je tento čas rozvrhnutý rovnomerne alebo nerovnomerne. Podľa toho služba 40 hodín v týždni sa bude vzťahovať len na colníkov, ktorí majú rovnomerné rozvrhnutie základného času služby v týždni a dĺžka 38 hodín na colníkov, ktorých čas služby je rozvrhnutý nerovnomerne počas celého kalendárneho mesiaca. 

Z dôvodu, že služba v colnej správe sa vo všeobecnosti vykonáva nepravidelne a „klasický“ zmenový režim, pri ktorom by sa colníci len striedali v zmenách a nevykonávali by aj iné činnosti, neexistuje, vypúšťa sa ustanovenie týkajúce sa zmennosti. 

Vzhľadom na široké spektrum právnych predpisov ukladajúcich colným orgánom rôzne povinnosti a úlohy aj operatívneho charakteru, ako aj na to, že doterajšie skúsenosti s uplatňovaním pružného pracovného času, keď sa na rôznych pracoviskách uplatňoval rôzny služobný čas podľa uváženia príslušných nadriadených, poukazujú na problematickú koordináciu a komunikáciu nielen medzi colníkmi zaradenými na rovnakom pracovisku, či služobnom úrade, ale aj colníkmi zaradenými v 11 rôznych služobných úradoch, navrhuje sa zrušenie ustanovení o pružnom čase služby pri rovnomerne rozvrhnutom čase služby. 

	Ďalej sa navrhuje, aby o nerovnomernom rozvrhnutí základného času služby v týždni rozhodol nadriadený písomne a colníka s týmto rozhodnutím včas oboznámil.
	
K bodu 68
	
Dopĺňa sa nová forma služobnej pohotovosti v mieste výkonu štátnej služby alebo mimo miesta výkonu štátnej služby s možnosťou použitia mobilných prostriedkov spojenia, čím sa sleduje poskytnutie  väčšej slobody pohybu a možnosti lepšieho využitia voľného času colníka v čase nariadenej služobnej pohotovosti. 

K bodom 69 až 72
	
V navrhovanom znení sa spresňujú a dopĺňajú doby, ktoré sa hodnotia ako čas výkonu štátnej služby colníka pre vznik nároku na dovolenku.  

K bodom 73 až 76

	Upresňuje sa nástup, čerpanie a prerušenie dovolenky. Dĺžka povinnej časti dovolenky, ktorú musí colník vyčerpať v kalendárnom roku, sa navrhuje skrátiť na dva týždne z dôvodu, že nerovnomerný a spravidla nepretržitý režim na útvaroch colnej správy neumožňuje súvislé čerpanie dovolenky jednotlivými colníkmi po dobu troch týždňov. 
	
Súčasne sa dopĺňa zákaz určenia dovolenky nadriadeným počas dočasného pozbavenia výkonu štátnej služby.
	
Ustanovuje sa možnosť čerpania dovolenky po návrate colníkov vyslaných na výkon štátnej služby v zahraničí, napríklad, ak vzhľadom na miesto a podmienky výkonu štátnej služby nie je možné dovolenku čerpať, resp. ak možnosť čerpania dovolenky bola značne obmedzená.

	Zároveň sa rozširujú dôvody prerušenia dovolenky aj o nástup na materskú dovolenku.

K bodom 77 a 78
	
Možnosť peňažnej náhrady za nevyčerpanú dovolenku sa ustanovuje len v prípade skončenia služobného pomeru colníka a súčasne sa určuje spôsob výpočtu výšky peňažnej náhrady za nevyčerpanú dovolenku alebo jej pomernej časti. Koeficient, pomocou ktorého sa určuje výška peňažnej náhrady na jeden deň dovolenky, predstavuje priemerný počet kalendárnych dní pripadajúcich na jeden mesiac v kalendárnom roku.

K bodom 79 a 80

	V súlade s platnou právnou úpravou v oblasti ochrany zdravia pri práci sa upravujú ustanovenia týkajúce sa výkonu štátnej služby v sťaženom a zdraviu škodlivom pracovnom prostredí. 

Taxatívne sa vymenúvajú faktory, ktorým sú alebo môžu byť colníci vystavení pri výkone štátnej služby v sťaženom a zdraviu škodlivom pracovnom prostredí. Rozsah škodlivín a ich vplyvov vyplýva z osobitných predpisov. Zmenou pri čerpaní dodatkovej dovolenky v závislosti od rozhodnutia orgánu verejného zdravotníctva sa vznik nároku na dodatkovú dovolenku objektivizuje.

Zároveň sa aktualizujú a dopĺňajú poznámky pod čiarou.

K bodu 81
	
	Dotknuté ustanovenie sa spresňuje odkazom na odlišné ustanovenia tohto zákona upravujúce poskytovanie služobného voľna.  

K bodu 82

	Rozširuje sa povinnosť colníka preukázať aj existenciu a trvanie prekážok uvedených v § 78 ods. 1, pre ktoré má nárok na služobné voľno. 

K bodu 83

	Upresňuje sa pojem výkon verejnej funkcie.

K bodu 84

	 Spresňuje sa okruh rodinných príslušníkov, ktorých sprevádzanie je dôležitou osobnou prekážkou v štátnej službe, keď má colník služobné voľno s nárokom na služobný plat. 

K bodu 85

Navrhované znenie umožňuje nadriadenému fakultatívne určiť rozsah služobného voľna colníkovi pri hľadaní nového zamestnania pred skončením jeho služobného pomeru.

K bodu 86

	V návrhu sa vymenúvajú doby ospravedlnenej neprítomnosti colníka v službe, ktoré sa na účely tohto zákona považujú za dôležité osobné prekážky v štátnej službe. 

K bodu 87

V § 77 sú vykonané viaceré terminologické úpravy súvisiace s oblasťou vzdelávania  colníkov a nadväzujúce na terminológiu používanú vo všeobecne záväzných právnych predpisoch upravujúcich vzdelávanie (napríklad zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách). Navrhujú sa aj niektoré zmeny v rozsahu poskytovaného služobného voľna na štúdium pri výkone štátnej služby.
	
V návrhu nového znenia odsekov 1 a 2 sa upresňujú podmienky poskytovania služobného voľna s nárokom na služobný plat z dôvodu účasti colníka na vyučovaní, študijných sústredeniach a konzultáciách a na prípravu a vykonanie každej skúšky podľa schváleného učebného plánu alebo študijného programu. Diferencuje sa poskytovanie služobného voľna s nárokom na služobný plat na prípravu a vykonanie absolutória, ktorým sa ukončuje štúdium na stredných školách alebo na vykonanie záverečnej skúšky, ktorou sa ukončuje kurz zameraný na získanie colníckeho vzdelania, rozširuje sa poskytovanie služobného voľna s nárokom na služobný plat aj na ďalšie druhy vzdelávania colníkov vykonávajúcich štátnu službu v špecifických funkciách – lekára a lektorov colného inštitútu.
		
Navrhuje sa tiež neposkytovať služobné voľno na prípravu na opravné skúšky, pričom na samotné vykonanie opravných skúšok na rozdiel od platného stavu sa navrhuje poskytovať v nevyhnutne potrebnom rozsahu iba služobné voľno bez nároku na služobný plat. Toto opatrenie má podnietiť študujúcich colníkov lepšie si plniť svoje študijné povinnosti.
	
Na rozdiel od súčasného stavu sa nadriadenému neustanovuje povinnosť, ale iba možnosť poskytnúť colníkovi služobné voľno s nárokom na služobný plat na vykonanie prijímacích skúšok. 

K bodom 88 a 89

	Doba materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky je časom výkonu štátnej služby. Z uvedeného dôvodu sa navrhuje v § 78 vypustiť odsek 1 a následne vykonať legislatívno-technické úpravy.

K bodom 90 a 91
	
Navrhované legislatívno-technické úpravy zjednocujú terminológiu celého textu zákona a precizujú systematické prepojenie jeho ustanovení. 

K bodu 92

Generálnemu riaditeľovi Colného riaditeľstva SR sa zveruje právomoc určiť v tabuľkách zloženia a počtu funkcií colníkov v jednotlivých služobných úradoch zaradenie funkcií do platových tried v nadväznosti na schválenú systemizáciu a v súlade s charakteristikami platových tried uvedenými v prílohe č. 1.

V tabuľkách zloženia a počtu funkcií colníkov zaradených do platových tried v jednotlivých služobných úradoch colnej správy, vychádzajúcich z organizačnej štruktúry služobných úradov colnej správy, budú okrem názvu funkcií, charakteru služobnej činnosti, hodnosti plánovanej pre funkciu, kvalifikačných predpokladov všeobecného vzdelania a colníckeho vzdelania uvedené aj počty funkcií zodpovedajúcich príslušným platovým triedam.

Súčasne sa navrhuje zvýšiť funkčný plat colníkov v jednotlivých platových triedach. Navrhnuté sumy predstavujú funkčné platy vrátane valorizácie na rok 2009. Valorizácie funkčných platov za roky 2005 až 2008 sú premietnuté v zákone č. 583/2008 Z. z.

K bodu 93

	Ide o úpravu nadväzujúcu na § 16 ods. 2 písm. j).

K bodu 94
	
	Navrhovaná zmena nadväzuje na úpravu v § 10 ods. 2.
 
K bodu 95

	Rozširuje sa výpočet prípadov, ktoré sa colníkovi nezapočítavajú do doby odbornej praxe rozhodnej na určenie percentuálneho podielu prídavku za výsluhu rokov.       	

K bodu 96

	Ustanovuje sa povinnosť nadriadeného započítať odbornú prax pri prijatí do služobného pomeru a možnosť prehodnotiť túto prax pri prevedení alebo preložení colníka na inú funkciu.

K bodu 97

	Navrhuje sa, aby osobitný príplatok patril aj colníkom vykonávajúcim štátnu službu v oblasti vyšetrovania.

K bodu 98
	
Upresňuje sa ustanovenie o priznávaní osobného príplatku.

K bodu 99

Legislatívno-technickou úpravou sa zjednocuje terminológia zákona v súvislosti s úpravou v § 60. Spôsob zaokrúhľovania je totožný so spôsobom zaokrúhľovania, ktorý je ustanovený v čl. XVI zákona č. 465/2008 Z. z., ktorým sa menia a dopĺňajú zákony v pôsobnosti Ministerstva financií Slovenskej republiky v súvislosti so zavedením meny euro v Slovenskej republike. 

K bodu 100

	V nadväznosti na navrhované úpravy v § 72 a 73 sa upravuje aj nadpis pod § 90a a odsek 1 toho istého ustanovenia.

K bodu 101
	
Navrhuje sa, aby sa za vykonanú službu nad základný čas služby v týždni colníkovi nepriznalo zvýšenie príplatku, ak sa s nadriadeným dohodli na poskytnutí náhradného voľna. 

K bodu 102
	
V nadväznosti na zavedenie ďalšej formy služobnej pohotovosti s použitím mobilných prostriedkov spojenia v § 64 ods. 1 písm. c) sa určuje peňažná náhrada za túto formu pohotovosti. 

K bodom 103 a 104

	Rozširujú sa možnosti vyslania colníka na dennú formu odborného kurzu alebo iného druhu ďalšieho vzdelávania v zahraničí a v tejto súvislosti sa vykonávajú aj legislatívno-technické úpravy. 

K bodu 105

Pri vyslaní colníkov do misií alebo operácií krízového manažmentu v zahraničí často nie je možné vyplácať zahraničný príspevok z dôvodu nestability finančných inštitúcií pôsobiacich v krajine alebo z dôvodu, že bezpečnosť vkladov na účtoch v týchto krajinách nie je garantovaná. Je preto vhodné vyplácať zahraničný príspevok na účet colníka v Slovenskej republike, prípadne vyplácať zahraničný príspevok v hotovosti. 

K bodom 106 a 107

Colníkovi vyslanému na výkon štátnej služby v zahraničí patrí náhrada výdavkov, ktoré mu vzniknú pri plnení služobných úloh. Ustanovuje sa, že náhrada takýchto výdavkov nebude colníkovi patriť, ak tieto výdavky bude preukázane hradiť iná osoba. Ak však bude poskytnutá len časť týchto výdavkov, colník má nárok na zostávajúcu časť náhrady výdavkov do výšky určenej  podľa tohto zákona.

K bodu 108

	Ide o zosúladenie platného znenia § 104 so zákonom č. 283/2002 Z. z. o cestovných náhradách.

K bodu 109 

Sprísňuje sa forma dohody medzi nadriadeným a colníkom o použití cestného motorového vozidla na služobnú cestu, ako aj dohody o poskytnutí náhrady za použitie cestného motorového vozidla vo výške ceny cestovného lístka hromadného dopravného prostriedku diaľkovej dopravy; takáto dohoda musí byť písomná. 

K bodu 110
	
Ide o spresnenie poznámky pod čiarou k odkazu 26.

K bodu 111

	Pojem „sústredenie“ sa nahrádza výstižnejším a konkrétnejším pojmom „študijné sústredenia a predpísané konzultácie“.

K bodu 112

Táto legislatívno-technická úprava súvisí s novelizáciou § 137, podľa ktorej sa kúpeľná starostlivosť nebude kvalifikovať ako jedna z foriem preventívnej rehabilitácie.

K bodu 113

V súlade so zákonom o cestovných náhradách sa navrhuje explicitne vyjadriť nárokové plnenie colníkovi aj v súvislosti s náhradou preukázaných výdavkov za povinné a odporúčané očkovanie pri jeho vyslaní na zahraničnú služobnú cestu do tropických oblastí alebo do inak zdravotne rizikových oblastí. Aj keď nadriadený doteraz uvedenú náhradu poskytoval v rámci potrebných vedľajších výdavkov, navrhovaná úprava prispieva k transparentnosti celého komplexu nárokov colníka vyslaného na zahraničnú služobnú cestu. 

K bodom 114 až 117
	
	Ide o zosúladenie platného znenia § 114, 117 a 118 so zákonom č. 283/2002 Z. z. o cestovných náhradách. Zároveň sa v poznámkach pod čiarou uvádzajú odkazy na príslušné ustanovenia uvedeného zákona.

K bodu 118

	Novo sa upravujú termíny vyplácania peňažného príspevku na zaobstaranie a obnovu naturálnych náležitostí. 

K bodom 119 až 122 

	Spresňujú a dopĺňajú sa legálne definície pojmov miesto pobytu, rodina colníka, čas vykonávania štátnej služby a zároveň sa zjednocuje terminologický aparát zákona.  

K bodu 123

 Aktualizuje sa poznámka pod čiarou k odkazu 28. 

K bodom 124 až 126

V zákone č. 200/1998 Z. z. doteraz používané  pojmy „získavanie vzdelania“ a „zvyšovanie vzdelania“ sa nahrádzajú novými výstižnejšími pojmami „získavanie kvalifikácie“, „zvyšovanie kvalifikácie“ a „prehlbovanie kvalifikácie“, ktoré sa používajú aj v iných zákonoch a všeobecne záväzných právnych predpisoch upravujúcich pracovnoprávne vzťahy a vzdelávanie. 

	Stupeň kvalifikácie závisí od všeobecného vzdelania a odborného vzdelania. Občan uchádzajúci sa o prijatie do štátnej služby podľa zákona č. 200/1998 Z. z. musí spĺňať kvalifikačné predpoklady na funkciu, ktorú bude v colnej správe vykonávať (§ 11 zákona č. 200/1998 Z. z.).  Kvalifikačné predpoklady na funkciu sú stanovené kvalifikačným predpokladom (stupňom „školského“) vzdelania a colníckeho vzdelania. Stupeň školského vzdelania potrebný na funkciu, do ktorej má byť občan prijatý, sa získava pred prijatím do služobného pomeru. Naproti tomu, kvalifikačný predpoklad colníckeho vzdelania môže občan získať iba štúdiom v colných kurzoch. 
	
V novom § 134a sa vymedzuje, čo sa na účely zákona považuje za získanie kvalifikácie colníka, resp. jej zvyšovanie, a akým spôsobom môže colník kvalifikáciu získať, resp. si ju zvýšiť. Štúdium colníka pri výkone štátnej služby na účely získavania alebo zvyšovania kvalifikácie, ak s ním súhlasil služobný úrad, je dôležitou osobnou prekážkou v štátnej službe a colník môže čerpať služobné voľno s nárokom na služobný plat. Colník, ktorý získava kvalifikáciu alebo si kvalifikáciu zvyšuje štúdiom v colných kurzoch, zostáva počas štúdia zaradený vo funkcii, do ktorej je ustanovený. Pre takéhoto colníka je štúdium v colných kurzoch výkonom štátnej služby.
	
Nový § 134b upravuje postup služobného úradu pri udeľovaní súhlasu so získavaním kvalifikácie alebo so zvyšovaním kvalifikácie colníka v súlade s potrebami colnej správy a povinnosť colníka zotrvať v služobnom pomere po skončení štúdia. Ak colník túto povinnosť nesplní, je povinný služobnému úradu uhradiť náklady spojené so zabezpečením štúdia alebo ich pomernú časť. 
	
Zároveň sa upravuje inštitút prehlbovania kvalifikácie. 

K bodu 127

	V navrhovanom znení § 135 na rozdiel od platného právneho stavu sa bližšie špecifikuje, ktoré náklady spojené so zabezpečením získavania alebo zvýšenia kvalifikácie sa započítavajú do nákladov vzniknutých služobnému úradu na účely výpočtu úhrady nákladov za vzdelávanie. 

Súčasná právna úprava neumožňuje odpustenie úhrady nákladov, ak je bývalý colník opätovne prijatý do služobného pomeru. Vzhľadom na skutočnosť, že u niektorých colníkov uchádzajúcich sa o opätovné prijatie do služobného pomeru prichádza k tomuto rozhodnutiu z iniciatívy služobného úradu, navrhuje sa doplniť zákon o nové ustanovenie (§ 135 ods. 8), ktoré umožní generálnemu riaditeľovi rozhodnúť o pokračovaní v plnení záväzku zotrvať ustanovený čas v služobnom pomere. 

K bodu 128

	Vypúšťa sa ustanovenie, ktorým sa kúpeľná liečba kvalifikovala ako preventívna rehabilitácia.

K bodu 129

	Spresňuje sa formulácia podmienok pre vznik nároku na preventívnu rehabilitáciu.

K bodu 130

	V nadväznosti na § 212 sa terminologicky upresňuje aj znenie § 137 ods. 4 písm. b).

K bodom 131 a 132

	V týchto ustanoveniach sa navrhuje, aby sa preventívna rehabilitácia neposkytovala colníkom, ktorí sú dočasne pozbavení výkonu štátnej služby; zároveň sa zosúlaďuje terminológia zákona.

K bodom 133 a 134

	Navrhuje sa, aby už colníčka starajúca sa o dieťa staršie ako jeden rok mohla byť zaradená na výkon štátnej služby nad základný čas služby v týždni a do služobnej pohotovosti. 

	Zároveň sa výslovne ustanovuje písomná forma jej súhlasu so zaradením na výkon štátnej služby nad základný čas služby v týždni, ak sa stará o dieťa staršie ako jeden rok  a mladšie ako tri roky,  ako aj do služobnej pohotovosti alebo s preložením alebo prevelením do iného miesta výkonu štátnej služby.

K bodu 135

	V prípade súvislého čerpania materskej a rodičovskej dovolenky sa vytvárajú podmienky na poskytnutie nevyčerpanej dovolenky aj po uplynutí doby podľa § 68 ods. 4.

K bodu 136
	
Ustanovujú sa nové dôvody skončenia služobného pomeru colníkov v prípravnej štátnej službe. Účelom je skončiť služobný pomer zo zákona v prípadoch, ak colník v prípravnej štátnej službe svojím zavinením nezíska colnícke vzdelanie alebo jeho postoj k výkonu služby alebo iné konanie vedie k záveru služobného hodnotenia o jeho nespôsobilosti na zaradenie do stálej štátnej služby. 

K bodu 137

Znenie § 181 sa dopĺňa o odkaz na analogickú aplikáciu ustanovení o doručovaní rozhodnutí. 

K bodu 138

V nadväznosti na úpravu v § 180 sa novo upravujú ustanovenia zakotvujúce dôvody prepustenia colníka zo služobného pomeru a precizuje sa znenie jednotlivých odsekov. 

K bodu 139

Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá nadväzuje na navrhovanú úpravu v § 183. 

K bodu 140

Osobitne sa ustanovuje právo colníka aktívne participovať na konaní o prepustení zo služobného pomeru z dôvodu porušenia služobnej prísahy alebo služobnej povinnosti zvlášť hrubým spôsobom; colník má právo vyjadrovať sa k návrhu na prepustenie, navrhovať dôkazy a obhajovať sa.

K bodu 141

Ustanovuje sa, že v odôvodnení rozhodnutia o prepustení z dôvodov, že colník podľa rozhodnutia posudkového lekára stratil dlhodobo zo zdravotných dôvodov spôsobilosť vykonávať akúkoľvek funkciu v colnej správe alebo spôsobilosť vykonávať doterajšiu funkciu a nemožno ho previesť ani preložiť na inú funkciu v štátnej službe, ktorej výkon by nebol na ujmu jeho zdravia, resp. že podľa posudku klinického psychológa nie je duševne spôsobilý na výkon štátnej služby, sa uvádzajú len závery rozhodnutia služobného posudkového lekára alebo posudku klinického psychológa. Ak bolo predpokladom prepustenia aj predchádzajúce zaradenie colníka do zálohy pre prechodne nezaradených colníkov (pri colníkoch v stálej štátnej službe), musí sa táto skutočnosť konštatovať v odôvodnení rozhodnutia.

K bodu 142
	
Vzhľadom na znenie § 184 ods. 2 sa v § 185 vypúšťa nadbytočný odsek 3.

K bodu 143

Legislatívno-technická úprava nadväzuje na navrhovanú úpravu v § 137 ods. 6.

K bodu 144

Novo sa upravuje rozsah zákazu prepustenia zo služobného pomeru v nadväznosti na navrhovanú úpravu v § 183.

K bodu 145

	Vypúšťajú sa ustanovenia, ktoré nevyvážene komplikujú proces prepúšťania.

K bodu 146

	Precizuje sa znenie odseku 1 v § 187 zákona.

K bodu 147

	Navrhovaným znením sa vylučuje ustanovenie colníka do pôvodnej funkcie, ak nespĺňa podmienky, ktoré podľa § 14 ods. 4 musí colník spĺňať po celý čas trvania služobného pomeru. 

K bodu 148 

V nadväznosti na § 180 sa upresňujú dôvody skončenia služobného pomeru colníka v prípravnej štátnej službe pre nespôsobilosť na zaradenie do stálej štátnej služby alebo pre nezískanie colníckeho vzdelania.

K bodu 149

	Navrhovaným ustanovením sa zavádza vykonávanie lekárskej posudkovej činnosti, v rámci ktorej bude jednotne podľa stanovených kritérií posudzovaná zdravotná spôsobilosť občanov uchádzajúcich sa o prijatie do služobného pomeru a zdravotná spôsobilosť colníkov na ďalší výkon štátnej služby. Zároveň sa ustanovujú stupne zdravotnej spôsobilosti uchádzača o prijatie do služobného pomeru alebo colníka, ktorú bude posudzovať služobný posudkový lekár.

	Novo sa ustanovuje inštitút prieskumného konania. Navrhované znenie sa tiež zosúlaďuje s platnou úpravou v oblasti sociálneho zabezpečenia a sociálneho poistenia a doterajšia povinnosť colníka požiadať o posúdenie zdravotného stavu na účely sociálneho zabezpečenia alebo sociálneho poistenia, ak sa mu pri prieskumnom konaní zistila nespôsobilosť na ďalší výkon štátnej služby, sa navrhuje nahradiť zodpovedajúcim právom colníka požiadať o posúdenie zdravotného stavu na uvedené účely.  

	Ustanovuje sa kompetencia generálneho riaditeľa určiť funkcie, ktoré bude môcť vykonávať aj colník s obmedzenou zdravotnou spôsobilosťou. 

K bodu 150

Táto legislatívno-technická úprava rešpektuje skutočnosť, že zákaz činnosti môže byť trestom alebo disciplinárnym opatrením. 

K bodu 151

Upresňuje sa postup pri skončení služobného pomeru colníka, ktorý bol zvolený do funkcie v odborovom orgáne, v prípade záveru služobného hodnotenia, že je nespôsobilý vykonávať akúkoľvek funkciu v štátnej službe.

K bodu 152

Legislatívno-technická úprava nadväzuje na navrhovanú úpravu v § 183.

K bodu 153

Legislatívno-technická úprava nadväzuje na navrhovanú úpravu v § 183 ods. 1 písm. e).

K bodom 154 až 158

	Ustanovenia o odvolacom konaní sa dopĺňajú o skutočnosť, že odvolanie je potrebné podať v písomnej podobe. Upravuje sa možnosť späťvzatia odvolania, pokiaľ o ňom príslušný orgán nerozhodol. Zároveň sa ustanovuje, že podanie odvolania proti rozhodnutiu služobného posudkového lekára, ktorým bola colníkovi určená zdravotná spôsobilosť, má odkladný účinok. 

K bodu 159

	Návrh vychádza z § 246 ods. 2 písm. a) Občianskeho súdneho poriadku, podľa ktorého je Najvyšší súd Slovenskej republiky vecne príslušný na preskúmavanie rozhodnutí a postupu ústredných orgánov štátnej správy a iných orgánov s  pôsobnosťou pre celé územie Slovenskej republiky, ak to ustanoví zákon.

K bodu 160
            
	S výnimkou výkonu rozhodnutia sa vylučuje subsidiárne použitie zákona o správnom konaní na konanie vo veciach služobného pomeru. Doterajší súdny výkon rozhodnutia, resp. výkon prostredníctvom súdneho exekútora, sa nahrádza výkonom rozhodnutia podľa správneho poriadku, ktorý budú uskutočňovať služobné úrady.
 
K bodom 161 a 162
	
	Upresňuje sa ustanovenie týkajúce sa  práva na náhradu za stratu na služobnom plate a zároveň sa vypúšťa ustanovenie upravujúce formu uplatnenia práva colníkom, resp. nadriadeným.

K bodu 163
	
	Spresňuje sa ustanovenie zákona upravujúce oznamovanie a doručovanie rozhodnutia,  ako aj splnenie povinnosti doručiť rozhodnutie. Navrhuje sa, aby sa všeobecné pravidlá o počítaní času nepoužili na prípady písomností adresovaných účastníkovi konania uložených na pošte. Zároveň sa navrhuje aplikovať pravidlá doručovania rozhodnutí účastníkovi konania aj v prípade, že sa rozhodnutie doručuje opatrovníkovi. 

K bodu 164

	Z dôvodu právnej istoty sa navrhujú prechodné ustanovenia. Berúc do úvahy nový inštitút vyšetrovateľa colnej správy a v záujme zabezpečenia jeho plnej funkčnosti okamžite po nadobudnutí účinnosti zákona sa navrhuje, aby bol minister po obmedzenú dobu (do 30. júna 2010) oprávnený udeliť taxatívne vymedzenému okruhu colníkov výnimku z dĺžky čakateľskej praxe. 

K bodu 165
	
	V charakteristike platových tried sa prostredníctvom všeobecnejších formulácií rozširuje rozsah činností vykonávaných vo funkciách podľa jednotlivých platových tried.

K bodu 166

	V nadväznosti na navrhované úpravy v § 72 a 73 sa upravuje aj názov prílohy č. 3.
	
K bodu 167

	Zoznam  preberaných právnych aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie sa dopĺňa o ďalšiu smernicu.

K čl. II

	S cieľom harmonizovať s ostatnými členskými štátmi Európskej únie podmienky prístupu fyzických a právnických osôb k statusu schváleného hospodárskeho subjektu sa navrhuje vypustiť zo sadzobníka správnych poplatkov spoplatnenie žiadosti o vydanie osvedčenia schváleného hospodárskeho subjektu.   

K čl. III

K bodu 1

	Spresňuje sa odkaz na osobitný právny predpis.  

K bodu 2

Navrhované znenie reaguje na modernizáciu a  elektronizáciu pracovných postupov a pracovného prostredia colných úradov, ktoré vyplývajú z novely nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva v platnom znení a nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva v platnom znení. Cieľom tejto úpravy je zrýchlenie vybavovania na hraniciach.

K bodu 3

Rovnako ako predchádzajúci bod aj toto ustanovenie vytvára legislatívny rámec pre modernizáciu, zrýchľovanie a zjednodušovanie colných postupov umožnením vydávania rozhodnutí v colnom konaní prostredníctvom zariadenia na spracovanie a prenos údajov; popri rozhodnutiach, ktoré vydáva colný úrad elektronicky, sa zavádza automatické vydávanie rozhodnutí bez zásahu ľudského faktora, a to v jednoznačných prípadoch podľa vopred nastavených parametrov. 

K bodu 4

Táto legislatívno-technická úprava nadväzuje na predchádzajúci bod a je len reakciou na zmenu systematiky § 36 Colného zákona. 

K čl. IV

K bodu 1

	Slovenská republika je zmluvnou stranou Dohovoru vypracovaného na základe článku K. 3 Zmluvy o Európskej únii o vzájomnej pomoci a spolupráci medzi colnými správami (Neapol II), ktorý bol podpísaný v Bruseli 18. decembra 1997. Uvedený dohovor na jednej strane priamo umožňuje colným orgánom vykonávať cezhraničné sledovanie a cezhraničné prenasledovanie, avšak na druhej strane ukladá povinnosť zakotviť túto skutočnosť v právnom poriadku príslušnej zmluvnej strany. Navrhované ustanovenie je reakciou na uvedenú skutočnosť.

K bodu 2

Navrhovanou úpravou sa vymedzuje postavenie vyšetrovateľov colnej správy vo vyšetrovaní a poverených colných orgánov v skrátenom vyšetrovaní s dôrazom na ich procesnú samostatnosť a viazanosť všeobecne záväznými právnymi predpismi, resp. pokynmi a príkazmi prokurátora a súdu. Zároveň sa ustanovuje oprávnenie vyšetrovateľov vyžadovať potrebnú súčinnosť od Colného riaditeľstva SR, colných úradov a colného kriminálneho úradu. 
 
K bodu 3

Medzi prostriedky operatívno-pátracej činnosti sa navrhuje zaradiť aj používanie krycích dokladov. 
	
K bodu 4

	Navrhuje sa pozitívne ako aj negatívne vymedzenie krycích dokladov a možnosť vytvoriť legendu na zakrytie činnosti colníka alebo svedka. Upravuje sa kompetencia rozhodnúť o použití krycích dokladov a kompetencia vydávať a evidovať krycie doklady. 

K čl. V

K bodom 1 a 2  

	Cieľom navrhovanej úpravy návrhu na zavedenie inštitútu vyšetrovateľa colnej správy je zefektívniť činnosť colného kriminálneho úradu pri odhaľovaní colných a daňových podvodov a zamedzovaní páchaniu trestnej činnosti na území Slovenskej republiky a Európskej únie, prostriedkami úplných vyšetrovacích právomocí colných orgánov vo vymedzenej oblasti s využitím prostriedkov operatívno-pátracej činnosti. 
	
	Povereným colným orgánom sa priznáva oprávnenie vyšetrovať všetky trestné činy páchané v oblastiach, v ktorých je vecne príslušná colná správa podľa súčasného § 10 ods. 8 písm. f) Trestného poriadku, čím sa dosiahne zvýšenie rýchlosti a kvality vyšetrovania na zverenom úseku, pretože vyšetrovanie by kontinuálne vykonával ten istý orgán – vyšetrovateľ colnej správy, a to od začatia trestného stíhania až po návrh na podanie obžaloby. 

K bodom 3 až 5  

Ustanovenie upravuje postup policajta – vyšetrovateľa Policajného zboru alebo colnej správy, ktorý koná o prečine alebo zločine a v priebehu vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania zistí, že o veci by mal konať policajt podľa § 10 ods. 8 písm. c) až h). Navrhuje sa, aby vec v takýchto prípadoch dokončil policajt podľa § 10 ods. 8 písm. a) a b) – teda vyšetrovateľ Policajného zboru alebo vyšetrovateľ colnej správy, ktorý vo veci konal pred tým, než dôvody, pre ktoré bol príslušný vo veci konať, pominuli.

K bodu 6

	Prechodným ustanovením sú pokryté prípady vyšetrovania a skráteného vyšetrovania, pri ktorých trestné stíhanie začalo pred účinnosťou tohto zákona. Z dôvodu plynulosti, rýchlosti a hospodárnosti vyšetrovania a skráteného vyšetrovania je žiaduce, aby ho dokončili tie orgány činné v trestnom konaní, ktoré ho aj začali.

K čl. VI

	Navrhovaným znením sa splnomocňuje predseda NR SR na vydanie úplného znenia zákona č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov.

K čl. VII

	     Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. júla 2009.