Správa
o systémových opatreniach vlády SR na ochranu územia Slovenskej republiky 
pred povodňami

	Veľká voda, čiže povodne a povodňové škody sú a zostanú aktuálnymi témami aj v budúcnosti. Je známe, že človek v dôsledku intenzívnych stavebných zásahov spojených s využívaním oblastí, ktoré sú v blízkosti vody, výrazne zhoršil povodňovú situáciu na tokoch. V ostatných dvoch storočiach sa značne zmenili prirodzené retenčné priestory na akumuláciu povodní vplyvom osídľovania údolných nív a intenzívneho poľnohospodárskeho obrábania.
	Treba poznamenať, že hodnota majetku, ktorý povodne ohrozujú sa stále zvyšuje. Z tohoto dôvodu sa musí sústrediť pozornosť celej spoločnosti na prevenciu a samotnú ochranu pred veľkými vodami s cieľom škody znížiť, respektíve minimalizovať. Zvyšovanie retenčnej schopnosti nielen vodných tokov ale aj celých povodí riek je hlavným cieľom tohoto snaženia. 
	Povodne v rokoch 1996 – 1999 spôsobili v Slovenskej republike miliardové škody. Náklady na záchranné a zabezpečovacie práce a celkové škody predstavujú za toto obdobie výšku takmer 8 mld. Sk. Treba pripomenúť, že povodne v rokoch 1997 – 1999 postihli takmer celé územie Slovenska a spôsobili škody na majetku občanov, podnikateľských subjektov, miest a obcí, štátu a vyžiadali si aj straty na ľudských životoch. 
	Pre úplnosť informácie treba uviesť, že povodňové situácie mimoriadneho rozsahu, predovšetkým na východoslovenskej nížine a v severovýchodnej oblasti Slovenska sa vyskytli aj v rokoch 2000 a 2001. Týmito povodňami náklady na záchranné a zabezpečovacie práce a celkové škody v roku 2000 dosiahli 1,3 mld. Sk a doteraz v roku 2001 2,05 mld. Sk, čo znamená, že celkové povodňové škody za obdobie rokov 1997 – 2001 predstavujú čiastku takmer 11,5 mld. Sk.
	Súčasné poznatky z povodňových situácií, ako aj poznatky o účinku klimatických zmien ukazujú, že v nasledujúcom období je pravdepodobný aj zvýšený výskyt povodní. Je preto akútna potreba urýchleného riešenia problému odstraňovania povodňových škôd a realizácia preventívnych opatrení, čiže komplexné riešenie problematiky protipovodňovej ochrany na celom území Slovenska. 
	Rozsiahle lokálne i plošné povodne v rokoch 1997 až 1999 viedli vládu SR k tomu, že uznesením vlády SR číslo 764 z 8.9.1999 k ”Správe o povodniach na vodných tokoch SR v júli 1999 s návrhom na riešenie nákladov a spôsobených škôd” v bode č. 9 bolo ministrovi pôdohospodárstva uložené predložiť do 31. 12. 1999 na rokovanie vlády správu o navrhovaných systémových opatreniach na ochranu pred povodňami a spôsobe financovania následkov spôsobených povodňami, vrátane návrhu všeobecne záväzného právneho predpisu na financovanie nákladov na výkon záchranných prác a predpisu na financovanie zabezpečovacích prác. 
	Na základe uvedeného uznesenia vlády SR Ministerstvo pôdohospodárstva vypracovalo za širokej účasti odborných a vedeckých pracovníkov ”Správu o navrhovaných systémových opatreniach na ochranu pred povodňami a spôsobu financovania následkov spôsobených povodňami – Program protipovodňovej ochrany SR do roku 2010” a v decembri 1999 predložilo na rokovanie vlády SR. Vláda SR túto správu prerokovala a schválila a prijala k nej uznesenie číslo 31 z 19. januára 2000.
	Hlavným cieľom ”Programu protipovodňovej ochrany do roku 2010” (ďalej ”Program”) sú opatrenia na ochranu pred povodňami s prihliadnutím na šírku  a zložitosť problému. Opatrenia sú kategorizované z časového a vecného hľadiska na krátkodobé, strednodobé a dlhodobé opatrenia.
	Krátkodobé opatrenia navrhnuté na realizáciu ihneď – do roku 2001, boli také, ktoré sú bezpodmienečne nutné a finančne nenáročné. 
	Strednodobé opatrenia – do roku 2005 umožňujú realizovať investičné a neinvestičné aktivity na odstraňovanie následkov povodní z posledných rokov a súčasne riešia rizikové oblasti. Ich realizácia nie je podmienená výskumom s dĺžkou trvania do troch rokov.
	Dlhodobé opatrenia - do roku 2010 sú podmienené výskumom a nadväznou realizáciu prác, a to najmä investičného charakteru, ktorých ochranný účinok sa bude prejavovať postupne.
	”Program protipovodňovej ochrany do roku 2010” je základom pre budúcu politiku a stratégiu znižovania škôd, spôsobených povodňami a protipovodňovej prevencie.
	Celková finančná čiastka po aktualizácii, potrebná na realizáciu ”Programu” v rokoch 2001 - 2005 je vo výške 7,661 mld. Sk a v rokoch 2006 – 2010 vo výške 9,602 mld. Sk, t.j. pre celé obdobie do roku 2010 spolu 17,263 mld. Sk. Z toho pre vodné hospodárstvo 14,596 mld. Sk, pre lesné hospodárstvo 1,847 mld. Sk a pre Slovenský hydrometeorologický ústav 0,918 mld. Sk (Príloha č. 1).
	”Program” predstavuje syntézu aktivít všetkých orgánov v povodí, ktoré majú na starosti ochranu pred povodňami a preventívne opatrenia na vodných tokoch. Presadzovanie cieľov programu predstavuje integrované myslenie, rozhodovanie a realizáciu opatrení v oblasti vodného hospodárstva, lesného hospodárstva, poľnohospodárstva, v oblasti veľkých územných celkov, ochrany krajiny a to na lokálnej, regionálnej, národnej aj nadnárodnej úrovni.
	Súčasťou ”Programu” je aj ”Súbor vedecko-technických projektov” (ďalej ”Súbor VTP”), ktorých riešenie si vyžaduje náklady v celkovej výške 223,790 mil. Sk. V zmysle bodu B.8. vyššie uvedeného uznesenia vlády Ministerstvo školstva SR malo zabezpečiť zaradenia ”Súboru VTP” do úloh rozvoja vedy a techniky s riešením postupne až do roku 2010 (Príloha č. 1 a č. 2). Tieto skutočnosti boli impulzom pre začatie riešenia ”Súboru VTP”. Finančné zabezpečenie v roku 2000 bolo riešené osobitnou formou Ministerstvom pôdohospodárstva SR.
	Citované uznesenie vlády, podmienené schválením a pridelením finančných prostriedkov bolo podkladom pre začatie prác na riešení ”Súboru VTP” a to vypracovaním ”Správy pre úvodnú oponentúru” (TEŠ). Po spresnení obsahovej štruktúry ”Súboru VTP” sa pristúpilo k vypracovaniu podkladovej správy pre úvodnú oponentúru. Vzhľadom na skutočnosť, že ”Súbor VTP” pozostávajúci z 8 čiastkových vedecko–technických projektov, zameraných na vecné riešenie, je široko koncipovaný a má multidisciplinárny charakter, boli vypracované samostatné správy pre úvodnú oponentúru na všetky čiastkové úlohy a nadväzne na ne bola vypracovaná ”Správa pre úvodnú oponentúru” pre celý ”Súbor VTP”.
	”Súbor vedecko-technických projektov” pozostáva z týchto úloh:
-	I. Hydrologicko-klimatické aspekty povodní
-	II. Zrážkovo-odtokový proces a návrhové veličiny
-	III. Priestorová štruktúra povodí, identifikácia rizikových oblastí a faktorov
-	IV. Interakcia povrchových, pôdnych a podzemných vôd pri povodniach
-	V. Stupne rizika vzniku povodňovej vlny a následky povodní v rámci poľnohospodárskeho fondu, lesníckeho fondu, vodohospodárskeho fondu a intravilánu
-	VI. Návrh opatrení na minimalizáciu dopadov povodní
-	VII. Povodňová situácia na tokoch a technické opatrenia
-	VIII. Úloha nádrží a priehrad pri ochrane pred povodňami
Koordináciu týchto vedecko-technických projektov bol poverený Výskumný ústav vodného hospodárstva v Bratislave.  
	Vzhľadom na to, že finančné prostriedky na riešenie ”Súboru VTP” neboli pre rok 2001 pridelené, riešenie ”Súboru VTP” bolo pozastavené a úvodná oponentúra, plánovaná na 1. polrok 2001 sa neuskutočnila. Z tohoto dôvodu sa nepokračuje ani vo vypracovávaní metodík pre jednotlivé čiastkové úlohy ”Súboru VTP”.
	Pokiaľ ide o vlastnú realizáciu prác na protipovodňových opatreniach v zmysle uznesenia vlády č. 31/2000 vyplýva potreba finančných prostriedkov na realizáciu ”Programu” vo vodnom hospodárstve pre Slovenský vodohospodársky podnik, š.p. Banská Štiavnica (SVP, š.p.) nasledovne:
-	v roku 2000  	881 mil. Sk,
-	v rokoch 2001 až 2005  	5 556 mil. Sk,
-	v rokoch 2006 až 2010  	8 159 mil. Sk,
čiže spolu v rokoch 2000 až 2010 je celková potreba 	14 596 mil. Sk.

	Slovenský vodohospodársky podnik, š.p. v rámci svojho investičného programu vo svojej kompetencii napĺňa ”Program protipovodňovej ochrany do roku 2010” dvomi skupinami projektov. 

1.	skupinu projektov tvorí projekt ”Povodne na území Slovenska v rokoch 1997 – 1999, odstránenie následkov a preventívne opatrenia”, ktorý je z prevažnej časti financovaný z pôžičky, poskytnutej Rozvojovou bankou Rady Európy (predtým Fond sociálneho rozvoja Rady Európy) so štátnou zárukou a sčasti zo zdrojov Slovenskej republiky, ktorými sú štátny rozpočet, vlastné zdroje Slovenského vodohospodárskeho podniku, š.p., Štátny vodohospodársky fond SR a iné zdroje. Tento projekt sa skladá z nasledovných podprojektov:
-	Zvýšenie ochrany pred povodňami na rieke Morave,
-	Protipovodňová ochrana východoslovenskej nížiny,
-	Projektové opatrenia na tokoch v mestách a obciach Slovenskej  republiky.
	Na realizáciu konkrétnych investičných akcií, zaradených v predmetnom projekte sa predpokladá vynaložiť v priebehu rokov 1999 až 2004 celkom 2 178, 653 mil. Sk, na ktorých by sa mali podieľať:
-	zdroje Rozvojovej banky Rady Európy v celkovej výške	1 307, 000 mil. Sk,
-	zdroje štátneho rozpočtu v celkovej výške	   622, 000 mil. Sk,
-	vlastné zdroje SVP, š.p. a iné zdroje	   249, 653 mil. Sk.
	V rámci tejto skupiny projektov sa v roku 2000 začala príprava na 35 stavbách, stavebné práce sa realizovali na 7 rozostavaných stavbách a na 17 novo začínaných stavbách. Stavebne boli v roku 2000 ukončené 3 stavby.
	Finančné prostriedky v roku 2000 na realizáciu uvedených prípravných a stavebných prác boli použité v celkovej výške 307, 531 mil. Sk z nasledovných zdrojov:
-	z Rozvojovej banky Rady Európy (z 1. tranže)	203, 818 mil. Sk,
-	zo štátneho rozpočtu SR	  88, 733 mil., Sk,
-	zo Štátneho vodohospodárskeho fondu SR	 10, 480 mil. Sk,
-	z vlastných zdrojov SVP, š.p. 	   4, 500 mil. Sk.	 
	Stavebné práce v roku 2001 pokračujú podľa návrhu plánu Slovenského vodohospodárskeho podniku, š.p. na 21 rozostavaných stavbách a na 19 novo začínaných stavbách, na ktorých bola príprava vykonaná v roku 2000. Príprava stavieb v roku 20001 bude realizovaná na 5 stavbách. Finančné prostriedky na tento projekt v roku 2001 v celkovej sume 592 032 tis. Sk sú zabezpečované z nasledovných zdrojov:
-	z Rozvojovej banky Rady Európy (zostatok prvej tranže) 	63 608 tis. Sk
-	z Rozvojovej banky Rady Európy (druhá tranža) 	350 246 tis. Sk
-	zo štátneho rozpočtu SR 	134 254 tis. Sk
-	zo Štátneho vodohospodárskeho fondu 	0 tis. Sk
-	z vlastných zdrojov SVP, š.p. Banská Štiavnica 	43 924 tis. Sk

2. skupina projektov pod názvom ”Odstraňovanie následkov povodní”, bola vytvorená ako osobitne sledovaná skupina v rámci investičného programu SVP, š.p. bezprostredne po povodniach v roku 1997. Zdrojmi financovania tejto skupiny projektov sú štátny rozpočet, Štátny vodohospodársky fond SR, Štátny fond ochrany a zveľaďovania poľnohospodárskeho pôdneho fondu, vlastné zdroje SVP, š.p. a ostatné zdroje. 
	V rámci tejto skupiny projektov sa v roku 2000 pracovalo na 9 rozostavaných stavbách,     2 novo začínaných stavbách s celkovým finančným nákladom 43 341 tis. Sk z nasledovných zdrojov:
- zo Štátneho vodohospodárskeho fondu SR vo výške		14 520 tis. Sk,
- z vlastných zdrojov SVP, š.p. 					28 221 tis. Sk,
- ostatné zdroje							     600 tis. Sk.
	V roku 2001 sa pokračuje na rozostavaných stavbách a podľa finančných možností budú začaté aj ďalšie stavby podľa investičného programu SVP, š.p.

	Celkovo z uvedeného v predkladanej správe vyplýva, že ”Program protipovodňovej ochrany SR do roku 2010”, tak ako bol prijatý uznesením vlády č. 31/2000 sa plní len čiastočne vo veľmi obmedzenom rozsahu vzhľadom na neprideľovanie finančných prostriedkov v požadovanom vyšpecifikovanom rozsahu zo štátneho rozpočtu v jednotlivých rokoch.
	Správa o navrhovaných systémových opatreniach na ochranu pred povodňami a spôsobe financovania následkov spôsobených povodňami – Program protipovodňovej ochrany SR do roku 2010 predpokladala aj viaceré legislatívne úpravy, z ktorých základnými boli vypracovanie návrhu zákona o vodách v termíne do 30. novembra 2000 a vypracovanie novely zákona č. 135/1974 Zb. o štátnej správe vo vodnom hospodárstve v termíne do 31. decembra 2000. Na tieto základné legislatívne normy mali nadviazať ďalšie legislatívne normy nižšej právnej sily – vyhláška pre financovanie nákladov na zabezpečovacie práce počas povodní (T: súčasne so zákonom o vodách), vyhláška pre financovanie nákladov na záchranné práce pri povodniach (T: do 30. júna 2000) a smernica na určenie, verifikáciu a financovanie škôd, ktoré vznikli následkom povodní (T: do 30. júna 2001). Vzhľadom na skutočnosť, že doposiaľ nebol ukončený legislatívny proces vypracovania zákona o vodách a zákona o štátnej správe vo vodnom hospodárstve, nemohla byť vydaná vyhláška o financovaní nákladov na zabezpečovacie práce počas povodní. Úlohu vydať Vyhlášku pre financovanie nákladov na záchranné práce vláda SR zrušila na základe požiadavky ministerky financií. Jediným predpisom, ktorý bol vypracovaný a je pripravený na vydanie je ”Smernica na určenie, verifikáciu a financovanie škôd, ktoré vznikli následkom povodní”. 

	Na realizovanie systémových opatrení na ochranu pred povodňami, ktoré sú obsiahnuté v ”Programe protipovodňovej ochrany SR do roku 2010” a v ňom uvedených všetkých krokov riešenia bolo potrebné schválený ”Program” aktualizovať z hľadiska časového harmonogramu. V jednotlivých rokoch je potrebné na tento účel vyčleniť finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu v plánovaných výškach tak, aby sa mohli realizovať práce na Vedecko-technických projektoch a práce na vlastnom programe protipovodňovej ochrany.
	Uznesením vlády SR č. 990 zo 17. októbra 2001 k správe o systémových opatreniach vlády SR na ochranu územia Slovenskej republiky pred povodňami boli za týmto účelom jednotlivým ministrom konkretizované príslušné úlohy.
Je potrebné konštatovať, že aj napriek problémom, ktoré vyplývajú z nezabezpečenia finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu v roku 2000 bola v pôsobnosti Ministerstva životného prostredia SR  v rámci projektu Povodňového, varovného a predpovedného systému SR vytvorená ako poradný orgán ministra životného prostredia koordinačná rada projektu POVAPSYS. Bol vypracovaný jej štatút a po pripomienkovom konaní schválené ciele projektu. V súčasnosti sa vypracováva úvodný projekt POVAPSYS ktorý bude ukončený 31.12.2001.
Doposiaľ boli vykonané práce s finančným nákladom vo výške 700 tis. Sk, ktoré boli hradené z rozpočtu SHMÚ. Podľa vyjadrenia MŽP SR práce na projekte budú pokračovať  v zmysle časového plánu uvedeného v projektovej štúdii za predpokladu, že budú pridelené investičné finančné prostriedky vo výške tak, ako boli schválené v uznesení vlády SR č. 31 z 19.1.2000.
	Nedostatok finančných zdrojov na zabezpečenie „Programu“ spôsobil, že tento sa dostal do časového sklzu. 
	Nakoľko navrhnuté systémové opatrenia prijaté v “Programe”, považujeme za komplexné riešenie, je potrebné v nich pokračovať v pôvodne navrhnutom a prijatom rozsahu. Potrebu ich realizácie ďalej umocnili povodne v roku 2000 a 2001, ktoré spôsobili ďalšie náklady a škody v celkovej výške 3,35 mld. Sk.
	Z uvedených dôvodov bol aktualizovaný časový harmonogram plnenia “Programu” a uznesením vlády SR č. 990 zo 17. októbra 2001 uložené príslušným ministrom zabezpečiť finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu v plánovaných výškach v jednotlivých rokoch tak, aby sa mohli realizovať práce na Súbore vedecko-technických projektov a práce na vlastnom programe protipovodňovej ochrany. 
V prílohách č. 2 – 5 je podrobnejšie členenie, aktualizovaný časový harmonogram a požiadavky na potrebné finančné prostriedky na zabezpečenie „Programu protipovodňovej ochrany v Slovenskej republike do roku 2010“ v oblasti:
-	vedecko-technických projektov,
-	vybudovania povodňového varovného a predpovedného systému (POVAPSYS),
-	vodného hospodárstva v pôsobnosti Slovenského vodohospodárskeho podniku, š.p. Banská Štiavnica,
-	lesného hospodárstva.

	Vzhľadom na skúsenosti z povodňových situácií v období od schválenia „Programu ...“ bol tento doplnený uznesením vlády SR č. 990/2001 o ďalšie opatrenia a to: 
-	vykonávanie povodňových prehliadok (§ 5 nariadenia vlády č. 32/1975 Zb. o ochrane pred povodňami) na všetkých drobných vodných tokoch. Okresné povodňové komisie budú organizovať v spolupráci s obcami a správcami vodných tokov povodňové prehliadky zamerané na zistenie stavu v údržbe brehov vodných tokov a funkčnosti stavieb v korytách a stavieb a zariadení v zátopových územiach (mosty, priepusty a iné stavby, ale aj rôzne skládky odpadov, ktoré zhoršujú odtokové pomery). V prípade zistenia nedostatkov budú ukladať opatrenia na ich odstránenie. 
-	zabezpečiť plnenie vodoochrannej funkcie lesa. Orgány štátnej správy lesného hospodárstva za tým účelom vykonajú kontrolu lesných hospodárskych plánov. Kontrola bude zameraná na plnenie vodoochrannej funkcie lesa a z tohto hľadiska budú preverené povolenia veľkosti holorubov v jednotlivých lesných hospodárskych celkoch, resp. časti lesov podľa ich užívania. Podľa výsledku kontrol sa navrhnú zmeny v lesných hospodárskych plánoch (§ 3 ods.5 zákona SNR č. 100/1977 o hospodárení v lesoch a štátnej správe lesného hospodárstva v znení neskorších predpisov). 
-	zabezpečiť starostlivosť o údržbu korýt vodných tokov odstraňovať nánosy a rôzne prekážky prietočnosti vôd v nich a v záplavových územiach v intravilánoch obcí, v rámci verejnoprospešných prác. 
-	zabezpečiť prehodnotenie svahových deformácií geologicky najzraniteľnejších území flyšového pásma a podľa výsledkov prehodnotenia určiť preventívne opatrenia na ochranu líniových stavieb, obytných budov a iných objektov a opatrenia proti náhlemu prehradeniu  vodného toku v dôsledku zosuvov. 
-	riešiť problematiku zachovania a vytvorenia optimálnej štruktúry ekologicky stabilných plôch prostredníctvom projektov územných systémov ekologickej stability. V zmysle § 7a stavebného zákona sa povinne využívajú ako jeden z podkladov pre územno-plánovaciu činnosť, taktiež sú súčasťou projektov pozemkových úprav a premietajú sa aj do dokumentov lesného a vodného hospodárstva. Navrhované opatrenia obsiahnuté v projektoch územného systému ekologickej stability na regionálnej ale najmä na miestnej úrovni sú podkladom pre optimalizáciu činnosti v území, skvalitnenie stability krajiny a minimalizáciu negatívnych javov v území. 
Neustále sa opakujúce povodňové situácie znova potvrdzujú skutočnosť, že je nevyhnutné vo vládou SR schválenom programe pokračovať v pôvodne navrhovanom rozsahu a jeho plnenie pravidelne kontrolovať. 
Nakoľko vzhľadom na financovanie „Programu ...“ sa tento plní len čiastočne v obmedzenom rozsahu je potrebné upozorniť znovu na prioritné úlohy. Bezodkladne je potrebné realizovať:
-	práce na súbore vedecko-technických projektov
-	stavby na vodných tokoch, ktoré zvyšujú ochranu priľahlého územia pred povodňami zabezpečované Slovenským vodohospodárskym podnikom,
-	projekty zamerané na odstránenie následkov spôsobených ničivými povodňami v uplynulých rokoch, zabezpečenie technického a materiálneho vybavenia jednotiek Zboru požiarnej ochrany, ktoré ako prvé zasahujú pri výkone záchranných prác počas povodní,
-	dobudovať po technickej stránke ale najmä personálnej oddelenie v ktorého pôsobnosti je povodňová ochrana a povodňové dispečingy MP SR a Ústrednej povodňovej komisie,
-	legislatívnu úpravu v oblasti povodňovej ochrany, vzhľadom na skutočnosť, že súčasná právna úprava z roku 1975 je už prekonaná.

Značné finančné nároky na úhradu nákladov a škôd spôsobených povodňami si vyžadujú vytvoriť osobitné zdroje na ich financovanie. Účinnosť technických opatrení na ochranu pred povodňami klesá s ich zhoršujúcim sa stavom, pretože finančné prostriedky na ich obnovu sú nedostatočné.
Jedným z možných riešení tejto nepriaznivej situácie, ako systémové opatrenie, je vytvorenie účelového fondu na financovanie nákladov na zabezpečovacie a záchranné práce, na činnosť povodňových orgánov, na odstraňovanie povodňových škôd a na realizáciu technických opatrení zameraných na predchádzanie povodniam. Išlo by o protipovodňový a havarijný fond, resp. v širšom ponímaní, fond na elimináciu dôsledkov prírodných katastrof a ich prechádzaniu.

Zdrojmi fondu by mohli byť:
-	časť daní (ochrana intravilánu i extravilánu obcí, podľa hodnoty chráneného majetku, podľa  rozlohy ohrozeného územia,
-	príspevok podnikateľských subjektov v povodňou ohrozených oblastiach, 
-	príspevok poisťovní,
-	bankové úvery a pôžičky z domácich a zahraničných zdrojov,
-	úroky z prostriedkov uložených v bankách,
-	dary a príspevky od právnických a fyzických osôb,
-	ďalšie zdroje podľa osobitných predpisov.

Prostriedky z fondu by sa použili na:
-	krytie nákladov na realizáciu preventívnych protipovodňových opatrení (údržba vodných tokov a ochranných hrádzí, údržba objektov na tokoch),
-	odstránenie povodňových škôd,
-	financovanie zabezpečovacích prác,
-	financovanie záchranných prác,
-	krytie nákladov na činnosť povodňových orgánov,
-	realizáciu preventívnych protipovodňových opatrení.