Predkladacia správa

Slovenská republika je členskou krajinou projektu Trans-European Railways (Transeurópskych železníc, ďalej len „TEŽ“) Európskej hospodárskej komisie                            Organizácie Spojených národov (ďalej len „EHK OSN“). Projekt TEŽ je podregionálna spolupráca založená v roku 1990 štátmi strednej, východnej a juhovýchodnej Európy                    za finančnej podpory rozvojového programu OSN a pomoci výkonnej agentúry EHK OSN, ktorý sa odvtedy realizuje v rôznych fázach a cykloch. V rámci projektu TEŽ realizuje v súčasnosti svoje aktivity 17 členských štátov a šesť krajín má štatút pozorovateľa.             Centrálny úrad projektu (Project Central Office, ďalej len „CÚ projektu“) riadi projekt TEŽ.
Návrh na umiestnenie Centrálneho úradu projektu TEŽ (ďalej len „CÚ projektu TEŽ“) v Bratislave schválila vláda Slovenskej republiky (ďalej len „SR“) uznesením č. 1081 
zo dňa 20. decembra 2006. Od 1. januára 2007 na základe rokovania medzi OSN a SR 
sa nachádza sídlo CÚ projektu TEŽ v Slovenskej republike v Bratislave. Na základe týchto skutočností sa zaviazala vláda Slovenskej republiky uzatvoriť dohodu s EHK OSN, 
listom ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a výkonného tajomníka EHK OSN 
zo dňa 15. mája 2007, ktorá vymedzila práva a povinností zúčastnených strán. 
Na základe listu ministra zahraničných vecí SR č. 201.290/2007-KAMI 
zo dňa 1. októbra 2007 sme pripravili na dodatočné schválenie materiál „Návrh na schválenie zmluvy medzi Slovenskou republikou a Centrálnym úradom Transeurópskych železníc (TER)“, ktorý bol predmetom medzirezortného pripomienkového konania. 
Vzhľadom na legislatívny proces platný v Slovenskej republike, počas ktorého uplatnili niektoré rezorty SR svoje pripomienky, sme pripravili návrh dokumentu „Dohoda medzi Slovenskou republikou a Organizáciou Spojených národov o Centrálnom úrade projektu Transeurópskych železníc“ (ďalej len „dohoda“), ktorý obsahuje všetky záväzky potvrdené 
v liste ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, ako aj výkonného tajomníka EHK OSN 
a spĺňa všetky náležitosti medzinárodnej dohody. Návrh dohody bol prerokovaný 
s projektovým manažérom Centrálneho úradu projektu Transeurópskych železníc a následne bol v júni 2008 zaslaný na posúdenie výkonnému tajomníkovi EHK OSN v Ženeve. 
Zo strany EHK OSN bolo konečné znenie dohody, ktorú predkladáme do legislatívneho procesu, potvrdené v januári 2009.
Projektový manažér CÚ projektu TEŽ a jeho zástupca sú volení z kandidátov členských štátov TEŽ a na dobu výkonu funkcie sú „zapožičaní“ EHK OSN. Projektovému manažérovi CÚ projektu TEŽ sa budú poskytovať tie isté výhody, ktoré sa poskytujú diplomatickým zástupcom.
Je však nevyhnutné, aby si mohli uplatňovať výhody v čo najkratšom čase,                  keďže CÚ projektu TEŽ už pracuje a jej medzinárodní pracovníci by mali mať výhody, 
ktoré z ich statusu (úradníkov OSN) vyplývajú.
Umiestnením CÚ projektu TEŽ v Bratislave sa prispelo k aktívnejšej spolupráci              na úlohách projektu TEŽ v prospech Slovenskej republiky. Stanovisko TEŽ je podkladom           aj pri rozhodovaní Európskej komisie (ďalej len „EK“) o trasách TEN-T a prioritných osiach.
Slovenská republika sa rozhodla zabezpečovať činnosť CÚ projektu TEŽ                        v Bratislave od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011, tak ako je uvedené 
v liste zo dňa 15. marca 2007, ktorý si vymenili výkonný tajomník EHK OSN 
za CÚ projektu TEŽ a minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR za Slovenskú republiku.
Vláda Slovenskej republiky sa zaväzuje, že pre činnosti CÚ projektu TEŽ poskytne technickú asistenciu a vybavenie.

Dohoda sa v súlade s článkom 7 ods. 5 Ústavy SR kvalifikuje ako prezidentská prednostná medzinárodná zmluva, keďže priamo zakladá práva alebo povinnosti fyzických alebo právnických osôb. Jej obsahom sú výsady a imunity, ktoré v zásade korešpondujú s výsadami a imunitami poskytovanými úradníkom OSN na základe „Dohovoru o výsadách a imunitách Organizácie Spojených národov z 13. februára 1946“ (publikovaný 
pod č. 52/1956 Zb.), avšak dohodou sa CÚ projektu TEŽ priznávajú aj ďalšie práva, 
aké sa vo všeobecnosti poskytujú členom diplomatického zboru na území SR, čím sa rozsah výsad a imunít v porovnaní s dohovorom OSN podstatne rozširuje.
Vykonávanie tejto dohody má finančný vplyv a pozitívny vplyv na zamestnanosť. Ratifikácia a vykonávanie tejto dohody nemá ekonomické, environmentálne vplyvy ani vplyv na podnikateľské prostredie. 
Z uvedeného dôvodu je súčasťou materiálu doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie.             
Materiál prešiel medzirezortný pripomienkovým konaním a na rokovanie vlády SR 
sa predkladá bez rozporov.