ÚVOD

Frekvenčné spektrum je ako prírodný zdroj determinovaný rozsahom a spôsobom jeho využitia; v prípade analógového vysielania už nie je v súčasnosti možné ďalej rozširovať rozsah jeho využitia. Riešením tejto situácie je technologická zmena spôsobu využívania frekvenčného spektra, ktorá je v zmene analógovej technológie na digitálnu. V prípade televízneho vysielania ide o tzv. digitálne terestriálne vysielanie (DVB-T; Digital Video Broadcasting – Terrestrial).
Štát v oblasti starostlivosti o frekvenčné spektrum v rámci prípravy a samotnú realizáciu prechodu na digitálne terestriálne vysielanie (ďalej len „prechod na DVB-T“) musí vytvoriť primerané legislatívne, technické aj technologické podmienky prechodu a následne prevádzky DVB-T. Vzhľadom na dopad tejto technologickej zmeny na celú verejnosť musí štát ako iniciátor zmeny zároveň vytvoriť dostatočnú informačnú bázu pre obyvateľstvo, a to pri zohľadnení všetkých sociálnych ukazovateľov vrátane digitálnej gramotnosti obyvateľstva.  Do dnešného dňa boli v rámci prípravy prechodu na DVB-T schválené viaceré dokumenty vrátane legislatívy, ktoré poukazujú na postup štátu v tejto oblasti.
Pôvodný plán začatia pravidelného digitálneho vysielania v roku 2005 podľa Národnej politiky pre elektronické komunikácie (schválená uznesením vlády SR č. 196 z 19. marca 2003) nebol naplnený aj s ohľadom na zdĺhavý proces medzinárodnej koordinácie frekvencií pre digitálne terestriálne vysielanie; táto prekážka bola odstránená schválením Záverečných dokumentov Regionálnej rádiokomunikačnej konferencie RRC-06 a Regionálnej rádiokomunikačnej konferencie RRC-06-Rev.ST61 (oznámenie MZV SR č. 185/2007 Z. z., zverejnené 19. apríla 2007 v čiastke č. 84 Zbierky zákonov SR).
Nový dátum pravidelného vysielania bol stanovený Stratégiou prechodu analógového na digitálne pozemské TV vysielanie v SR (schválená uznesením vlády SR č. 646 z 26. júla 2006) na prelome rokov 2007/2008.
Následne bol schválený základný legislatívny rámec pre digitálne vysielanie – zákon č. 220/2007 Z. z. o digitálnom vysielaní programových služieb a poskytovaní iných obsahových služieb prostredníctvom digitálneho prenosu a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o digitálnom vysielaní), ktorý nadobudol účinnosť 31. mája 2007. V nadväznosti na splnomocňovacie ustanovenie zákona o digitálnom vysielaní pripravuje v súčasnosti Telekomunikačný úrad SR opatrenie (tzv. technický plán prechodu), ktorý upraví technické podmienky prechodu na DVB-T.)
Vláda SR prijala 5. decembra 2007 uznesením č. 1024 aj koncepciu informačnej kampane vo vzťahu k digitalizácii televízneho vysielania, ktorá by mala byť zdrojom základných technických informácií o samotnom procese, a to v nadväznosti na paralelnú prevádzku a vypínanie analógového vysielania so zameraním na informovanie o prípadných podporných systémoch súvisiacich s penetráciou koncových zariadení. Ministerstvo dopravy pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (ďalej len „MDPT SR“) preto kontinuálne moderovalo politiku prechodu na DVB-T aj vo vzťahu k možnostiam kofinancovania.
Samotnými výhodami, ako aj vzájomnými vzťahmi vznikajúcimi prechodom na digitálne vysielanie sa zaoberajú podľa svojej povahy všetky schválené dokumenty. Najdôležitejšie výhody DVB-T oproti dnes používanému analógovému terestriálnemu vysielaniu možno zhrnúť do nasledovných bodov:
-	možnosť vysielania v multiplexe,
-	možnosť prenosu iných dátových tokov popri základnom vysielaní,
-	zvýšenie kvality obrazu a zvuku,
-	zlepšenie kvality príjmu aj pri prenosných zariadeniach,
-	vysoká bezpečnosť pre metódy kódovania,
-	menší výkon vysielačov.)

Identifikácia vybraných prvkov prechodu na DVB-T
Analógové vysielače a technológia 

Digitálne terestriálne vysielanie je šírené prostredníctvom siete zariadení podobne, ako je to pri analógovom terestriálnom vysielaní. V rámci prechodu na pozemské digitálne televízne vysielanie bude potrebné vybudovať novú sieť digitálnych vysielačov, a to pri zohľadnení medzinárodne koordinovaných frekvencií pre multiplexy, členitosti krajiny, súčasného rozmiestnenia analógovej siete, osídlenia územia a pod. Technicky nie je možné využiť vysielače ani technológiu analógového vysielania. V súvislosti s prechodom na DVB-T bude nevyhnutné zmeniť celú infraštruktúru vrátane technológie a zariadení na vstupe, v prenose a na výstupe (zariadenia koncových užívateľov). 
Komplexné riešenie nákladov na zmenu technológie a zariadení na vstupe a v prenose nie je predmetom materiálu a tieto náklady budú  kryté zo súkromných zdrojov prevádzkovateľov sietí (poskytovateľov multiplexov) a vysielateľov. 
Riešenie nákladov na výstupe má dve roviny – jedna sa týka likvidácie vyradených elektronických zariadení, druhá rovina sa týka zabezpečenia dodatočných alebo nových prijímacích zariadení pre koncových užívateľov. Likvidácia starých analógových televíznych prijímačov (videorekordérov a iných zariadení s analógovým tunerom) môže byť riešená v rámci existujúcich schém podpory zberu a likvidácie elektronických zariadení (t.j. nakladania s elektroodpadom z domácností). Druhá rovina je riešená ako samostatný vybraný prvok prechodu na DVB-T. 
Riešenie infraštruktúry v prenose sa týka na jednej strane vybudovania nových vysielacích sietí, na druhej strane prináša aj požiadavku riešenia nepotrebných a nadbytočných zariadení súvisiacich s distribúciou analógového signálu. Predmetom riešenia sú dva okruhy, a to:
-	likvidácia elektrických zariadení,
-	likvidácia alebo recyklácia nadbytočných technologických stavieb (vysielačov a prevádzačov). 

Materiál sa zaoberá len vybranou skupinou nákladov, ktorá z hľadiska environmentálnej politiky predstavuje priestor na možnú realizáciu záväzkov štátu.
Súčasná analógová sieť má cca 1 093 vysielačov a prevádzačov, pričom asi 5,4 % z nich je samotných vysielacích zariadení; zvyšok predstavujú iné zariadenia (prevádzače). Čo sa týka stavieb, niektoré bude možné začleniť do budovanej siete vysielačov pre digitálne terestriálne vysielanie, avšak nebude možné využiť ani jedno vysielacie zariadenie. Nepotrebné zariadenia budú postupne do konca roku 2012 tvoriť odpad, pričom predpokladané náklady na ich demontáž sú v súčasnosti cca 54 mil. Sk. Hodnota analógovej televíznej technológie - stavieb vysielačov by mala podľa predbežných odhadov k 31. decembru 2011 tvoriť hodnotu cca 134 mil. Sk. V rámci procesu likvidácie prichádzajú do úvahy viaceré spôsoby komerčného alebo nekomerčného využitia stavieb, ktoré by mohli tieto náklady v samotnom procese znížiť. Tieto náklady sú priamo vyvolané technologickou zmenou, ktorú prináša prechod na DVB-T. V súlade so zákonom  č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nakladanie s historickým elektroodpadom, ktorý nie je elektroodpadom z domácností a nie je spojený s povinnosťou pre výrobcu elektrozariadení uvedený osobitne, zabezpečí jeho držiteľ. 
Optimálny model financovania likvidácie postupne vyraďovaných analógových zariadení určených na distribúciu televízneho signálu (financovanie nákladov súvisiacich so zostatkovou  hodnotou analógovej televíznej technológie – stavieb vysielačov, bude závisieť od zvoleného riešenia recyklácie, sanácie, prípadne likvidácie) je kofinancovanie zo súkromných zdrojov prevádzkovateľa siete a verejných zdrojov.) Ako verejné zdroje prichádzajú do úvahy: 

-	Recyklačný fond;) prostriedky Recyklačného fondu možno, v súlade s účelom odpadového hospodárstva,  použiť na úhradu nákladov na odber odpadov z obalov a ich zhodnotenie alebo recykláciu, v predmetnom prípade s určeným cieľmi recyklácie pre budúce obdobie podľa komoditného programu sektora elektrických a elektronických zariadení;
-	Environmentálny fond.) 
Paralelná prevádzka

Prechod na DVB-T zásadne mení prostredie a podmienky, v ktorých pôsobia vysielatelia programových služieb. Podmienky pôsobenia na trhu vysielania pritom boli/sú striktne limitované právnym poriadkom, pričom zásadnou zmenou zákonných podmienok došlo k  vplyvu na realizované investície vrátane vplyvu na už pridelené frekvencie. Prechodom do nového prostredia vznikajú vysielateľom nové investičné náklady na technológie, ako aj náklady na nové obsahové služby, ktorých návratnosť má vzhľadom na neznáme prostredie vysoký index rizikovosti. Osobitným prvkom zmeny podnikateľského prostredia vynútenej zákonom je vznik nákladov na tzv. paralelnú prevádzku, t. j. nákladov na dve paralelné prenosové cesty v tom istom čase pre v zásade rovnaké potenciálne publikum, a to na digitálne terestriálne vysielanie a na analógové terestriálne vysielanie. Bez paralelnej prevádzky, ktorá znásobuje náklady prechodu na DVB-T, by sa prechod nedal uskutočniť tak, aby nedošlo k vážnemu vplyvu na obyvateľstvo i vysielateľov samotných (jednotlivé územia Slovenska by sa na určitú dobu ocitli bez terestriálneho televízneho signálu). 
Paralelná prevádzka je prvkom prechodu na DVB-T, v rámci ktorého by mal štát za vopred stanovených podmienok transparentne poskytnúť pomoc, a to s ohľadom na:
-	administratívne rozhodnutie zmeny prostredia,
-	verejný záujem digitalizácie terestriálneho vysielania, ako aj v nadväznosti na snahu o čo najvyváženejší prechod uskutočnený v optimálnom časovom harmonograme,
-	vysielateľom preukázaný nárok na kompenzáciu za znemožnenie používania pridelenej analógovej frekvencie.
Analógové vysielanie, ktoré sa bude realizovať paralelne s digitálnym vysielaním, bude podľa aktuálnych cien stáť mesačne rádovo desiatky miliónov Sk (cca 31 mil. Sk). Táto cena nezahŕňa všetky náklady analógového vysielania vysielateľov, pokrýva len tú časť, ktorá je najmenej ovplyvniteľná hospodárením a manažmentom vysielateľov. Ďalším nákladom súvisiacim priamo s prechodom na DVB-T budú náklady na zariadenia, ktoré budú zdrojom signálu vo vzťahu k napájaniu tv vykrývačov v prípade vypnutia analógových (hlavných) vysielačov, ktoré ako zdroj signálu tieto vykrývače napájali. Tieto zariadenia ako alternatívne zdroje napájania signálom zo satelitu (ďalej len „dočasné analógové vysielacie zariadenia”) budú mobilné, teda budú môcť byť nasadené ad hoc podľa aktuálnej potreby zabezpečenia dočasného analógového vysielania pre analógové vykrývače na území, na ktorom bude vypnutý analógový vysielač. Náklady súvisiace s týmito zariadeniami budú vznikať vysielateľom a odhadujú sa na 6 mil. Sk. Eliminácia týchto nákladov bude záležať od reálnych možností a naplánovania postupného prechodu jednotlivých analógových frekvencií, a tým pádom aj analógových vysielačov; čím koherentnejší bude tento proces, tým menej bude potrebné využívať dočasné analógové vysielacie zariadenia.
Na kofinancovanie paralelného (analógového) vysielania je možné využiť:  
-	prostriedky na realizáciu informačnej kampane z Operačného programu Informatizácia spoločnosti (verejné a súkromné zdroje), 
-	prostriedky zo štátneho rozpočtu (verejné zdroje - cielená podpora); zdroj štátneho rozpočtu môže tvoriť jednorazová úhrada, ktorú Telekomunikačný úrad SR získa jej priamym určením pri výberovom konaní na udelenie terestriálneho prevádzkového povolenia podľa zákona  o digitálnom vysielaní (zákon č. 220/2007 Z. z.); uvedené riešenie však obsahuje riziko čerpania s ohľadom na časovú realizáciu paralelnej prevádzky,
-	súkromné zdroje ako investície poskytovateľa prvého a druhého multiplexu a poskytovateľa verejnoprávneho multiplexu. 
V nadväznosti na Technický plán prechodu na DVB-T a udelenie individuálneho povolenia na používanie frekvencií sa navrhne konkrétny časový harmonogram nevyhnutnej paralelnej prevádzky, pričom podporu určenú na paralelné analógové vysielanie je možné využiť ako nástroj na zabezpečenie optimálnej dĺžky paralelnej prevádzky (v prípade verejnej podpory ju možno podmieniť časovým limitom). Z hľadiska nastavenia podmienok môže trvať cca 1 rok, pričom optimálne by bolo zintenzívniť ju na 6 mesiacov, v rámci ktorých by bola poskytnutá aj podpora koncovým užívateľom podľa zvoleného variantu.
Použitie verejných prostriedkov na spolufinancovanie paralelnej prevádzky podporou analógového vysielania sa predpokladá v nadväznosti na pravidlá štátnej pomoci. 
Prístup k vysielaniu Slovenskej televízie

V súvislosti s vybudovaním novej siete pre digitálne terestriálne vysielanie sa predpokladá, že na úrovni 80 % (resp. 90 %) pokrytia osídleného územia Slovenskej republiky nastane zlom krivky efektivity vynaložených nákladov (a to tak zo súkromných, ako aj z verejných zdrojov). Zabezpečenie prístupu k verejnoprávnemu vysielaniu Slovenskej televízie (ďalej len „STV“) na zvyšných 20 % (resp. 10 %) osídleného územia sa bude musieť realizovať ekonomicky prijateľnejším spôsobom, umožňujúcim individuálny prístup. Pre domácnosti s problematickým prístupom k terestriálnemu digitálnemu signálu bude potrebné zabezpečiť prístup k vysielaniu STV prostredníctvom satelitnej alebo inej platformy zabezpečujúcej bezplatný (otvorený) prístup koncesionárov k signálu STV. Na základe medzirezortného pripomienkového konania, zohľadniac najmä reálne toky peňažných prostriedkov STV, sa prístup k vysielaniu STV navrhuje riešiť z vlastných zdrojov STV prostredníctvom bezodplatného prevedenia kariet koncovým užívateľom (koncesionárom), umožňujúcich dekódovať vysielanie STV a nie prostredníctvom individuálneho dovybavenia domácností satelitnými prijímačmi ako sa pôvodne navrhovalo. Aj v tomto prípade však bude možné presnejšie kvantifikovať náklady STV až po zhodnotení vytvoreného terestriálneho pokrytia. Pri zohľadnení  maximalistického modelu – 20 % osídleného územia = 20 % domácností (380 069 domácností z 1 900 344 cenzovaných domácností podľa Charakteristiky domácností podľa sčítania obyvateľov, domov a bytov 2001, Štatistický úrad Slovenskej republiky) a predpokladaných nákladov STV na zabezpečenie a administráciu jednej karty (1.500,- Sk), by celkové náklady nemali prekročiť 570 mil. Sk. 

Napriek skutočnosti, že od spustenia prechodu na DVB-T sa predpokladá potreba sanovania prístupu k verejnoprávnemu vysielaniu STV individuálnym prístupom, k implementovaniu tejto podpory bude možné pristúpiť až po dokrytí územia terestriálnym signálom, t. j. predbežne v období 2010 – 2012. 
 Zdrojom financovania zabezpečenia prístupu k verejnoprávnemu vysielaniu STV v rozsahu zákonom ustanovenej povinnosti budú prostriedky, s ktorými hospodári STV, a to realizované STV v odôvodnenom rozsahu prostredníctvom transparentného verejného obstarávania a pri zabezpečení nediskriminačných podmienok prístupu ku kartám pre špecifikované domácnosti. STV predpokladá, že na krytie týchto nákladov použije  vlastné zdroje. Potenciálnym zdrojom by mohla byť aj dotácia zo štátneho rozpočtu, a to v súlade s § 21 ods. 1 zákona č. 16/2004 Z. z. o Slovenskej televízii v kontexte § 8 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 V prípade, že by sa realizovala plošná podpora nákupu zariadení vyššieho štandardu pre všetky domácnosti v rámci podpory koncových užívateľov a ak by na trhu existoval prijímač s multimediálnou domácou platformou (ďalej len „MHP platforma“)) pre zvolenú neterestriálnu platformu, podpora štátu (STV) pre dotknutých 20 % domácností by nebola potrebná, pretože by boli pokryté plošným podporným systémom, prostredníctvom ktorého by domácnostiam vlastne odpadol náklad na dovybavenie prijímacím zariadením. Otvorenou by však naďalej ostala otázka otvoreného prístupu k signálu, ktorú by v prípade domácnosti (koncesionárov) mimo terestriálneho pokrytia musela riešiť naďalej STV. 
Koncoví užívatelia

Prechod na DVB-T sa dotkne všetkých koncových užívateľov, vrátane domácností, podnikateľských subjektov, ako aj ďalších právnických osôb, ktoré sú „spotrebiteľmi“ televízneho vysielania. Rozsah vplyvu bude závisieť od: 
-	informovanosti o procese prechodu na DVB-T,
-	socio-ekonomického statusu, vrátane digitálnej gramotnosti aj vybavenosti potrebným koncovým zariadením,
-	stratégie štátu vo vzťahu ku koncovým užívateľom.  

Zabezpečenie dostatočnej informovanosti verejnosti je predmetom samostatnej informačnej kampane, ktorá bude sprevádzať proces celého prechodu na DVB-T.

Socio-ekonomický status koncových užívateľov sa bude v priebehu prechodu na DVB-T vyvíjať v závislosti od:
-	digitálnej gramotnosti, ktorá bude závisieť od individuálneho prístupu každej osoby, ako aj od správnej implementácie informačnej kampane,
-	vybavenosti potrebnými koncovými zariadeniami, ktorá bude sledovať aj prirodzený vývoj obnovy technologických zariadení v domácnostiach. 

Stratégia štátu vo vzťahu ku koncovým užívateľom bude musieť zohľadniť nasledovné aspekty (na uvedené nadväzujú návrhy jednotlivých modelov penetrácie):
1.	Na základe uskutočnených výskumov výdavkovej štruktúry domácností možno vychádzať z predpokladu, že nákup základného potrebného zariadenia na príjem terestriálneho digitálneho vysielania neprináša riziko neprimeraného ohrozenia výdavkového koša domácností (v rámci možnej výdavkovej substitúcie v oblasti výdavkov na kultúru).
2.	Na trhu existujú rôzne zariadenia, ktoré umožňujú príjem digitálneho televízneho vysielania. Cena prídavného zariadenia nevyhnutného na takýto príjem sa v súčasnosti pohybuje od  1.500,- Sk; ceny zariadení s MHP platformou umožňujúce prístup napríklad k službám e-government sú vyššie (cca od 4.500,- Sk).
3.	K 31. júlu 2007 bolo v systéme pomoci hmotnej núdzi evidovaných 197 739 poberateľov, resp. domácností, ktorým je poskytovaná dávka v hmotnej núdzi a príspevky k dávke v hmotnej núdzi.) Pri tejto skupine nie je možné počítať s nerizikovou výdavkovou substitúciou. Z celkového počtu poberateľov bolo samostatne posudzovaných 122 440 osôb, 21 193 rodín bez detí a 54 106 rodín s deťmi. V členení podľa príjmu (t. j. invalidného dôchodku a starobného dôchodku) bolo k uvedenému dátumu evidovaných samostatne posudzovaných 3 139 poberateľov invalidného dôchodku, 2 336 rodín bez detí a 3 370 rodín s deťmi v systéme poberateľov invalidného dôchodku a evidovaných 31 844 individuálnych poberateľov starobného dôchodku, 11 803 rodín bez detí a 822 rodín s deťmi v systéme poberateľov starobného dôchodku. 
4.	K 31. júlu 2007 bolo registrovaných 647 603 poberateľov starobného dôchodku (predčasných starobných dôchodcov je registrovaných 38 447). Starobní dôchodcovia majú v priemere asi o 1/3 nižší objem výdavkov, ktoré môžu investovať do kultúry. Poberateľov invalidného dôchodku bolo k 31. júlu 2007 registrovaných 186 826. Skupina invalidných dôchodcov patrí z hľadiska zdravotného stavu k skupine najohrozenejšej rizikom chudoby a exklúzie a zároveň do skupiny s rizikovou výdavkovou substitúciou súvisiacou s prechodom na DVB-T. 
5.	Podľa údajov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR (ďalej len „MPSVaR SR“) bolo k 1. septembru 2007 vydaných 374 224 preukazov občanom s ťažkým zdravotným postihnutím (bez ohľadu na vek, príjmy občana s ťažkým zdravotným postihnutím a skutočnosti, či sú im poskytované peňažné príspevky na kompenzáciu). Peňažné príspevky na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia sa poskytujú občanom, ktorí spĺňajú podmienku ťažkého zdravotného postihnutia (bez ohľadu na vek) a zároveň ďalšie podmienky ustanovené zákonom  č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov. V prvom polroku boli príspevky kumulatívne poskytnuté 214 306 poberateľom. Táto skupina patrí medzi skupiny najviac ohrozené rizikom chudoby a exklúzie, ktoré sa spája so sťaženým prístupom na trh práce, o. i. z dôvodu obmedzených možností získania vzdelania či informácií, ako aj s ďalšími sťaženými prístupmi a nákladmi súvisiacimi s postihnutím – aj táto skupina patrí do rizikovej výdavkovej substitúcie súvisiacej s prechodom na DVB-T. Taktiež je potrebné si uvedomiť, že túto skupinu tvoria občania so sluchovým a zrakovým postihnutím, ktorí budú odkázaní na kúpu finančne náročnejších technických zariadení s MHP platformou, nakoľko len tieto zariadenia umožnia využívať služby skrytého titulkovania a hovorených komentárov. Navyše pre túto skupinu osôb je potrebný hovoriaci elektronický programový sprievodca (EPG; Electronic Program Guide), ktorý rieši problém ovládania koncového zariadenia a výberu programov a funkcií prostredníctvom vizuálnej ponuky, čo nezabezpečujú štandardné koncové zariadenia (nesúvisí s MHP platformou). Prídavné zariadenia pre občanov so  zrakovým alebo sluchovým postihnutím, ktorí tvoria cca 4 % obyvateľstva, budú vzhľadom na ich iné technické vybavenie patriť medzi najdrahšie. 
6.	Potenciál využívania digitálneho vysielania na
a)	zákonom ustanovené povinnosti vrátane tých, ktoré znižujú exklúziu,)
b)	e-government. 
7.	Podľa Charakteristiky domácností podľa sčítania obyvateľov, domov a bytov 2001 je v SR 1 900 344 cenzovaných domácností. Podľa všeobecnej časti Dôvodovej správy k Návrhu vládneho zákona o úhrade za služby verejnosti poskytované STV a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v aktuálnej evidencii Slovenského rozhlasu a STV, ktorú na základe zmluvného vzťahu vedie Slovenská pošta, a. s., je evidovaných priemerne 1 320 000 domácností (priemerný evidovaný počet platiteľov koncesionárskeho poplatku). Z uvedeného počtu evidovaných domácností/platiteľov je od platenia poplatku oslobodených 22 643 platiteľov a  platiteľov s polovičnou sadzbou poplatku (dôchodcovia) je cca 227 000. 

Na základe spomínaných faktorov je optimálnym modelom financovania koncových užívateľov kofinancovanie zo súkromných a verejných zdrojov. Podiel použitia verejných zdrojov bude závisieť od modelu prístupu štátu, a to: 
A.	aktívneho prístupu štátu - spojenie motivačného aspektu kompenzácii dôsledkov prechodu na DVB-T na domácnosti s cieľom urýchliť proces prechodu rýchlou a rozsiahlou plošnou alebo regionálne cielenou penetráciou zariadení vyššieho štandardu (s MHP platformou) potrebných na príjem digitálneho vysielania a využitie tejto penetrácie na rýchlejšie a efektívnejšie zavádzanie služieb e-governmentu do domácností, ktoré si zároveň plnia povinnosti v súvislosti so zákonom č. 212/1995 Z. z. o koncesionárskych poplatkoch a o zmene zákona č. 468/1991 Zb. o prevádzkovaní rozhlasového a televízneho vysielania v znení neskorších predpisov – teda tzv. progresívny model,
B.	pasívneho prístupu štátu, ktorý z pohľadu možného sociálneho aspektu kompenzácii bude sanovať iba skupiny obyvateľstva, ktorým sociálna situácia neumožňuje zvládnuť prechod na DVB-T samostatne, resp. iba skupiny obyvateľstva, pre ktoré je príjem televízneho signálu (najmä z pohľadu využitia doplnkových služieb, ktoré bude digitálny príjem umožňovať) faktorom sociálnej inklúzie – teda tzv. stabilizačný model,
C.	prvotného aktívneho prístupu štátu s časovo limitovaným motivačným aspektom urýchlenia naštartovania procesu prechodu na DVB-T rýchlou a časovo, resp. rozsahom obmedzenou penetráciou zariadení (napr. pre prvých 100 tis. aktívnych koncových užívateľov) – tzv. motivačný model.
V prípade akejkoľvek podpory z verejných prostriedkov bude potrebné zachovať princíp technologickej neutrality a nediskriminačného prístupu k podpore. Možnými zdrojmi verejných prostriedkov sú v prípade:
-	progresívneho modelu – prostriedky z Operačného programu Informatizácia spoločnosti (OPIS);) v rámci podpory oblasti rozvoja informačno-komunikačnej infraštruktúry a informatizácie verejnej správy na ktoré sa OPIS zameriava. Podpora smerujúca k zabezpečeniu infraštruktúry umožňujúcej prístup k jednoduchým e-governmentovým službám priamo pre individuálne určené domácnosti zohľadňuje paretovo pravidlo 80/20. Podľa OPIS by mali byť verejné služby dostupné v priamej interakcii s poskytovateľom, v tzv. front-office, napr. cez internet, pričom jedným z nástrojov tejto dostupnosti by mala byť aj digitálna televízia. Realizáciou progresívneho modelu by došlo práve k zabezpečeniu tejto cesty dostupnosti;
-	stabilizačného modelu alebo motivačného modelu – cielená podpora zo štátneho rozpočtu.

Kvantifikácia nákladov prechodu na DVB-T vo viacerých variantoch 
Predpokladané celkové náklady prechodu na DVB-T

Napriek tomu, že materiál sumarizuje predovšetkým potenciálny priestor pre spolufinancovanie prechodu z verejných zdrojov, je podstatné tiež vyčísliť celkové predpokladané náklady, od ktorých sa v období prechodu bude odvíjať aj potenciálna podpora štátu.
1.	Vybudovanie siete prvého/druhého multiplexu. Z hľadiska potenciálu trhu, návratnosti investícií, ako aj potenciálu technologického vývoja a pri zohľadnení reálne existujúcej infraštruktúry a návratnosti investícií možno očakávať investície neprevyšujúce sumu 1.500 mil. Sk.) 
2.	Vybudovanie siete verejnoprávneho multiplexu. Pri zohľadnení reálne existujúcej infraštruktúry a schéme financovania verejnoprávneho vysielateľa, ako aj návratnosti investície a potenciálu konkurenčných distribučných kanálov možno očakávať investície v sume neprevyšujúce 2.000 mil. Sk. 
3.	Investície do informačnej kampane v rokoch 2008 – 2012 boli predbežne vyčíslené na cca 125 mil. Sk, pričom kalkulácia nezahŕňa priame investície vysielateľov do vlastných programov a iných aktivít, ktoré možno očakávať približne v objeme cca 150 mil. Sk.

Pri zohľadnení realistického modelu možno v priebehu rokov 2008 – 2012/13 očakávať priamy vklad súkromného sektoru do procesu prechodu na DVB-T v objeme neprevyšujúcom 3.650 mil. Sk.  
Celkové náklady prechodu na DVB-T, ktoré tvoria potenciálny priestor na realizáciu spolufinancovania z verejných zdrojov
1. analógové vysielače a  technológia  
Náklady súvisiace s analógovými vysielačmi a technológiou, ktoré budú priebežne vznikať v kategórii nákladov tvoriacich priestor pre realizáciu spolufinancovania z verejných zdrojov, sú tvorené z nákladov súvisiacich s demontážou – 54 mil. Sk a nákladov súvisiacich so zostatkovou hodnotou analógovej televíznej technológie – stavieb vysielačov – 134 mil. Sk (spolu 188 mil. Sk).
2. paralelná prevádzka 
Náklady zahŕňajúce časť priamych nákladov na analógové vysielanie súvisiace s terestriálnou distribučnou cestou za rok paralelnej prevádzky predstavujú cca 381,4 mil. Sk. Náklady súvisiace s dočasnými analógovými vysielacími zariadeniami pre prenos signálu na vykrývače sú 6 mil. Sk. Celkové náklady prechodu na DVB-T pri paralelnej prevádzke, ktoré predstavujú priestor na spolufinancovanie z verejných prostriedkov predstavujú 388 mil. Sk.
3. prístup k vysielaniu STV
Náklady súvisiace so zabezpečením prístupu k verejnoprávnemu vysielaniu zahŕňajú náklady na zabezpečenie a administráciu kariet umožňujúcich otvorený prístup koncového užívateľa k signálu vysielania STV šíreného satelitne alebo iným alternatívnym spôsobom zabezpečujúcim bezplatný prístup koncesionárov k signálu STV. Pri predpoklade 80 % pokrytia územia a modeli 20 % územia = 20 % domácností, pôjde o dovybavenie pre 380 069 domácností. Predpokladaný náklad na jednu kartu by mal byť max. 1.500,- Sk.) Maximálne predpokladané náklady by tvorili 570 mil. Sk. (Tieto náklady STV vzniknú aj vtedy, ak sa bude realizovať plošná podpora nákupu zariadení vyššieho štandardu pre všetky domácnosti v rámci podpory koncových užívateľov. Domácnostiam, ktoré nie sú v terestriálnom pokrytí, by sa príspevok však mohol poskytnúť napr. na satelitný prijímač s MHP platformou alebo iný prijímač podľa domácnosťou zvoleného spôsobu príjmu digitálneho vysielania).
4. koncoví užívatelia 
Maximálny rozsah potenciálneho priestoru na realizáciu spolufinancovania z verejných zdrojov sú výdavky na plošnú penetráciu koncových užívateľov pri intenzite 75 % podielu na cene; náklady by v tomto prípade predstavovali sumu 8.552 mil. Sk pri progresívnom modeli spolufinancovania všetkých 1 900 344 cenzovaných domácností . 
 Celkové náklady prechodu na DVB-T, ktoré tvoria potenciálny priestor na realizáciu spolufinancovania z verejných zdrojov, sú uvedené v tabuľke:

por. č.	nákladová položka	suma v mil. Sk	
1	analógové vysielače  a technológia 	188	
2	paralelná prevádzka	388	
3	prístup k vysielaniu STV	570	
4	koncoví užívatelia	8 552	
spolu		9 698	

Predpokladané (očakávané) náklady prechodu na DVB-T a celkové náklady predstavujúce potenciálny priestor na realizáciu spolufinancovania z verejných zdrojov simuluje nasledujúci graf (zahŕňa aj náklady na informačnú kampaň vynaložené z verejných alebo súkromných zdrojov):

Na celkových nákladoch predstavujúcich potenciálny priestor na realizáciu spolufinancovania z verejných zdrojov sa jednotlivé nákladové položky podieľajú nasledovne: 

Jednotlivé nákladové položky vo viacerých variantoch
1. analógové vysielače a  technológia 
Nasledujúci graf sumarizuje predpokladané náklady súvisiace s analógovými vysielačmi a technológiou: 

134 mil. SKK

71%

54 mil. SKK

29%

náklady súvisiace s demontážou

54 mil. SKK 

náklady súvisiace so

zostatkovou  hodnotou

analógovej televíznej technológie

– stavieb vysielačov 134 mil. SKK

.

Podieľanie sa verejných zdrojov a súkromných zdrojov na financovaní predmetnej nákladovej položke sa môže realizovať v týchto variantoch: 

   Variant 0         Variant 1         Variant 2

súkromné zdroje
verejné zdroje

200
188

150

100

  50

  0

Variant 0 – pokrytie všetkých nákladov sa ponechá na súkromné zdroje bez intervencie štátu.
Variant 1 – v rozsahu existujúcich foriem poskytnutia dotácie/príspevku sa poskytnú verejné zdroje v plnom rozsahu aktívnym konaním štátu.
Variant 2 – vhodnou intervenciou sa vytvorí priestor/možnosť pre aktívne konanie oprávnených subjektov žiadať dotáciu z Recyklačného fondu (prípadne z Environmentálneho fondu) v súlade so stratégiou odpadového hospodárstva.

2. paralelná prevádzka
Nasledujúci graf sumarizuje predpokladané náklady súvisiace s analógovým vysielaním počas roku (12 mesiacov) paralelnej prevádzky:

Nasledujúci graf sumarizuje náklady paralelnej analógovej prevádzky na 6-mesačné obdobie spoločne s nákladmi na dočasné analógové vysielacie zariadenia :
Kofinancovanie paralelnej prevádzky z verejných zdrojov financovaním analógového vysielania sa môže realizovať nasledujúcimi spôsobmi: 

   Variant 0         Variant 1         Variant 2

súkromné zdroje poskytovateľa prvého multiplexu 
verejné zdroje – štátny rozpočet 

382. tis. SKK

3 mil. SKK

197 tis. SKK
191 tis. SKK

1 mil. SKK
              
 0

Variant 0 – finančné zabezpečenie analógového vysielania počas paralelnej prevádzky bude podmienkou prvého výberového konania na udelenie terestriálneho prevádzkového povolenia; poskytovateľ multiplexu prefinancuje paralelnú prevádzku ako plnenie záväzku, ktorý na seba vo výberovom konaní prevzal.
Variant 1 – na vykrytie analógového vysielania počas max. ročnej paralelnej prevádzky najviac v rozsahu  381,4 mil. Sk bude poskytnutá dotácia zo štátneho rozpočtu (časový variant).
Variant 2 – štát poskytne dotáciu na analógové vysielanie v rozsahu zodpovedajúcom nákladom na max. 6 mesiacov paralelnej prevádzky, t. j. v rozsahu 190,7 mil. Sk (nákladový variant), ako aj nákladov na dočasné analógové vysielacie zariadenia v rozsahu 6 mil. Sk, t.j. 197 mil. Sk.
3. prístup k vysielaniu STV
Nasledujúci graf sumarizuje predpokladané náklady súvisiace so zabezpečením prístupu verejnosti k vysielaniu STV:

Podiel verejných zdrojov a súkromných zdrojov na financovaní zabezpečenia prístupu k vysielaniu STV v závislosti od relevantného zdroja čerpania je nasledovný: 

         Variant 0        Variant 1       Variant 2

financovanie domácnosťami

financovanie prostredníctvom dotácie poskytnutej STV zo štátneho rozpočtu

financovanie z vlastných zdrojov STV 

  

570mil. SKK

    500 mil. SKK

                 0

  

 

Variant 0 – náklady na financovanie zabezpečenia prístupu k vysielaniu STV vzniknú domácnostiam; avšak pri plošnej podpore nákupu zariadení vyššieho štandardu pre všetky domácnosti možno  eliminovať riziko spojené s možnou exklúziou skupín obyvateľstva s ohľadom na dovybavenie domácností koncovým zariadením (platí aj pre Variant 2). 
Variant 1 – v rozsahu 570 mil. Sk sa poskytne zo štátneho rozpočtu účelová dotácia pre STV, ktorá zabezpečí prístup k jej vysielaniu domácnostiam bez terestriálneho digitálneho signálu. 
Variant 2 – zabezpečenie a administrácia kariet pre domácnosti, ktoré budú spĺňať vopred stanovené podmienky a požiadajú o poskytnutie karty (náklad STV na jednu kartu najviac 1.500,- Sk). 

4. koncoví užívatelia
Náklady súvisiace s penetráciou prídavných zariadení pre koncových užívateľov závisia od zvoleného prístupu štátu, t. j. či sa štát prikloní k progresívnemu modelu alebo stabilizačnému modelu, prípadne motivačnému modelu.
V rámci progresívneho modelu, t. j. aktívneho prístupu štátu v rámci politiky informatizácie spoločnosti by náklady záviseli od intenzity  pomoci a regionálneho zamerania. Najnižšia intenzita pri plošnej penetrácii by nemala s ohľadom na efektívnosť využitia prostriedkov klesnúť pod  50 %, postačujúca maximálna intenzita je 75 % podielu z ceny za prijímacie zariadenie vyššieho štandardu pre digitálne televízne vysielanie (tv prijímač alebo prídavné zariadenie umožňujúce aj e-government) max. však 4.500,- Sk každej domácnosti. Nárok na vznik pomoci by mal byť limitovaný plnením si povinností vo vzťahu k plateniu koncesionárskych poplatkov alebo prihlásením sa k plneniu takejto povinnosti (v prípade „nového“ koncesionára).)  V prípade progresívneho modelu nie je zohľadnený osobitný prístup k osobám so zdravotne ťažkým postihnutím, najmä so zrakovým a sluchovým postihnutím. Vzhľadom na navrhovaný zdroj z prostriedkov ŠF v tomto modeli nie je možné uplatniť rozličný prístup k jednotlivým koncovým užívateľom. V prípade, že by zároveň s progresívnym modelom mali byť riešené kompenzácie zvýšených nákladov súvisiacich so zdravotným postihnutím, muselo by ísť popri progresívnom modeli aj o stabilizačný model orientovaný na túto skupinu obyvateľstva.) Celkové náklady na riešenie progresívneho modelu môžu byť pri zabezpečení nediskriminačných podmienok korigované regionálnou mapou podpory SR, t. j. cielenou podporou určených regiónov. Reálny náklad na pokrytie domácností by bol korigovaný zmenou počtu domácností od posledného sčítania a zároveň plnením si povinnosti súvisiacej s financovaním verejnoprávneho vysielateľa v čase poskytovania pomoci, ako aj aktuálnym vývojom cien digitálnych prijímačov a prídavných zariadení vyššieho štandardu.
V rámci stabilizačného modelu, t. j. pasívneho prístupu štátu riešiaceho prístup k digitálnemu vysielaniu len pre vybrané skupiny, náklady by záviseli od zvolenej kombinácie dôvodov intervencie, pričom do úvahy prichádzajú najmä – exklúzia z dôvodu chudoby alebo zdravotného postihnutia. Z hľadiska kritéria chudoby sú najmarkantnejšou skupinou poberatelia starobného dôchodku, ktorých je 647 603 a poberatelia dávky v hmotnej núdzi - 197 739 poberateľov. Z hľadiska zdravotného postihnutia ide o držiteľov preukazu občana s ťažkým zdravotným postihnutím – 374 224 držiteľov, pričom poberateľov invalidného dôchodku je  186 826. Z hľadiska vnímania je špecifickou skupinou zdravotne handicapovaných skupina nevidiacich a nepočujúcich – cca 250 až 300 tis. V prvom polroku 2007 požiadalo o peňažný príspevok na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia 214 306 poberateľov. Kombináciou kritérií chudoby a zdravotného postihnutia v reštriktívnom slova zmysle vznikne skupina 44 469 poberateľov dávky v hmotnej núdzi, ktorí sú poberateľmi invalidného dôchodku. 
Z hľadiska prístupu štátu k zabezpečovaniu financovania verejnoprávneho vysielania prostredníctvo štátneho poplatku na základe princípu solidarity s určitým zákonom vymedzeným sociálnym prvkom možno vyčleniť aj skupinu, ktorú práve tvoria domácnosti, ktoré štát z dôvodu konkrétneho sociálneho statusu úplne alebo čiastočne oslobodil od povinnosti platenia koncesionárskeho poplatku/úhrady za služby verejnosti v oblasti televízneho vysielania poskytované Slovenskou televíziou a v oblasti rozhlasového vysielania poskytované Slovenským rozhlasom. V tejto eventualite ide od 1. apríla 2008 o tieto domácnosti)
1.	úplne oslobodená domácnosť, ktorej platiteľ úhrady žije v domácnosti s osobou s ťažkým zdravotným postihnutím alebo sám je osobou s ťažkým zdravotným postihnutím (podľa § 51 zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov),
2.	čiastočne oslobodená domácnosť, ktorej platiteľ úhrady je poberateľom dôchodku a nežije v domácnosti s inou osobou s pravidelným príjmom zo zárobkovej činnosti,
3.	 čiastočne oslobodená domácnosť, ktorej platiteľ úhrady je poberateľom dávky v hmotnej núdzi alebo je osobou spoločne posudzovanou s poberateľom dávky v hmotnej núdzi. 

V rámci motivačného modelu, t. j. prvotného aktívneho prístupu štátu k spolufinancovaniu, by náklady záviseli od určeného obmedzenia rozsahu pomoci na 100 tis. koncových užívateľov (najviac jeden koncový užívateľ za domácnosť), ktorí aktívne požiadajú o dotáciu v rozsahu 75 % z ceny (max. 4.500,- Sk) za zariadenie schopné prijímať digitálne televízne vysielanie (∑ 450 mil. Sk).

Podiel verejných zdrojov na celkových nákladoch: 
I. Podľa progresívneho modelu pri predpokladaných 1 900 344 domácností a podiele v rozsahu 75 % z ceny zariadenia (max. 4.500,- Sk) je podiel verejných zdrojov na celkových nákladoch nasledovný: 

II. Podľa stabilizačného modelu je podiel verejných zdrojov na nákladoch pri vybraných skupinách nasledovný:
Optimálna väzba stabilizačného modelu (∑ 1.484 mil. Sk): kombinácia sociálne znevýhodnených skupín a povinných osôb zúčastnených na financovaní verejnoprávnych médií, pri zohľadnení využiteľnosti prídavného zariadenia identifikovanou skupinou.

V nadväznosti na novú právnu úpravu financovania verejnoprávneho vysielania) možno cez premisu sociálneho prvku štátnej politiky selektovať nasledovné domácnosti:

Pri zohľadnení nového systému spoplatnenia domácností – odberateľov elektriny, je predpoklad, že povinnými osobami – platiteľmi úhrady, budú takmer všetky domácnosti – cca 1 900 344 domácností. Z tohto počtu domácností možno predpokladať, že počet úplne oslobodených domácností bude korešpondovať s počtom vydaných preukazov občanom s ťažkým zdravotným postihnutím – cca 374 224 osôb. Počet čiastočne oslobodených domácností bude viac-menej korešpondovať so súčtom počtu domácností, ktorým je poskytovaná dávka v hmotnej núdzi a príspevky k dávke v hmotnej núdzi – 197 739 domácností a predpokladaným počtom domácností – poberateľov dôchodku, t. j. cca 464 898 domácností. Počet čiastočne oslobodených domácností možno teda predpokladať na úrovni do cca 662 637 domácností.
 Pri predpoklade 50 % prekrytia jednotlivých skupín a splnenia podmienky, že v takejto domácnosti čiastočne oslobodený platiteľ úhrady nežije s inou osobou s pravidelným príjmom zo zárobkovej činnosti, možno počet čiastočne alebo úplne oslobodených domácností predpokladať na úrovni cca 518 430 domácností.

Podiel verejných zdrojov z prostriedkov zo štátneho rozpočtu na celkových nákladoch na nákup zariadení schopných digitálneho príjmu, pri predpokladanom 75 % spolufinancovaní zo sumy 1.500 Sk za prídavné zariadenie (1.125,- Sk), pre domácnosti, ktoré budú od 1. apríla 2008 úplne alebo čiastočne oslobodené od povinnosti platiť úhradu za služby verejnosti poskytované STV alebo SRo (cca 518 430 domácností):

Pri predpokladanej max. stanovenej cenovej hranici na 1.000,- Sk by pritom nárok na prostriedky zo štátneho rozpočtu bol na úrovni cca 518 mil. Sk.
V prípade vyčíslenia nákladov stabilizačného modelu nemožno opomenúť skutočnosť, že občania so sluchovým a zrakovým postihnutím si zrejme nevystačia s najzákladnejším zariadením, a preto budú odkázaní na kúpu finančne náročnejších technických zariadení. Pri skupine takto handicapovaných občanov – cca 250 až 300 tis. možno predpokladať cca 200 tis. domácností, ktoré by mali nárok na dotáciu pri rovnakej 75 % intenzity z ceny takéhoto zariadenia. 
Pri predpokladanej max. stanovenej cenovej hranici na 4.500,- Sk by nárok na prostriedky zo štátneho rozpočtu bol na úrovni 900 mil. Sk.

III. Podľa motivačného modelu podiel verejných zdrojov z prostriedkov štátneho rozpočtu na celkových nákladoch na nákup zariadení schopných digitálneho príjmu, pri predpokladanom financovaní prvých 100 tis. zariadení (max. 4.500,- Sk), je nasledovný: 

Nasledujúci graf vyjadruje nákladové varianty podľa podielu účasti verejných zdrojov max. 95 % pokrytia nákladov na zabezpečenie digitálneho vysielania:

   Variant 0         Variant 1         Variant 2

súkromné zdroje koncových užívateľov 
verejné zdroje – OP Informatizácia spoločnosti 
verejné zdroje – štátny rozpočet 

8.552 tis. SKK/1.901 mil. domácností

x mil. SKK podľa vybranej cieľovej skupiny

1 mil. SKK

               0

Variant 0 – žiadny model penetrácie. 
Variant 1 – stabilizačný model penetrácie (dotácia zo štátneho rozpočtu na pokrytie niektorej z vybraných skupín na základe kritéria chudoby a/alebo zdravotného postihnutia a/alebo čiastočne alebo úplne oslobodených platiteľov úhrady za služby verejnosti poskytované STV alebo SRo) alebo motivačný model (dotácia zo štátneho rozpočtu na penetráciu v limitovanom rozsahu).  
Variant 2 – progresívny model penetrácie; pomocou poukážkového systému (alebo iného dostatočne transparentného modelu adresnej podpory) pre aktívne domácnosti zo zdroja Operačný program Informatizácia spoločnosti formou dotácie na kúpu prijímača alebo prídavného zariadenia vyššieho štandardu, a to ako plošnú podporu s intenzitou min. 50 % alebo ako regionálne cielenú podporu.

Kvantifikácia verejných prostriedkov spracovaná podľa nákladových variantov

Položka	1. analógové vysielače a technológia
	2. paralelná prevádzka	3.
prístup k vysielaniu STV	4.
koncoví užívatelia
	Spolu max. náklady ŠR na variant	
Variant						
Variant
V0	súkromné prostriedky (SP)	SP 	SP, riziko vo vzťahu ku koncesionárom bez prístupu k príjmu otvoreného signálu  	SP, riziko socioinformačnej krízy 
± 200 mil. Sk	± 200 mil. Sk	
Variant
V1	priame verejné prostriedky (PVP) 
max. 188 mil. Sk	PVP zo štátneho rozpočtu 
max. 388 mil. Sk/
12 mesiacov	PVP zo štátneho rozpočtu 
max. 570 mil. Sk/
380 069 domácností á 1.500,- Sk	motivačný model 
(PVP zo štátneho rozpočtu 450 mil. Sk/100 tis. ks)	± 1.596 mil. Sk	
Variant V2a
(progresívny model)	latentné verejné prostriedky (LVP) 
max. x ≤ 179 mil. Sk 
(95 %)	PVP zo štátneho rozpočtu 
max. 197 mil. Sk/6 mesiacov	Prostriedky STV (LVP)   
max. 570 mil. Sk/380 069 domácností á 1.500,- Sk	Progresívny model (PVP zo štrukturálnych fondov max. 8.552 mil. Sk/
1 900 344 domácností)
	± 197 mil. Sk

nezahŕňa už rozpočtované spolufinancovanie  ŠF EÚ 	
Variant V2b
(stabilizačný model)	latentné verejné prostriedky (LVP) 
max. x ≤ 179 mil. Sk 
(95 %)	PVP zo štátneho rozpočtu 
max. 197 mil. Sk/6 mesiacov	Prostriedky STV (LVP)   
max. 570 mil. Sk/380 069 domácností á 1.500,- Sk	SP, stabilizačný model (PVP zo štátneho rozpočtu v objeme podľa vybranej skupiny, intenzity a zariadenia;   200 mil. Sk až 
5.609 mil. Sk)
	± 5.806 mil. Sk

v tom: 

± 584 mil. Sk 
(skupina oslobodených koncesionárov)

± 900 mil. Sk
(skupina so sluchovým a zrakovým postihnutím)

Variant V0 vybraných nákladových položiek 
-	je z hľadiska nároku na verejné prostriedky najmenej náročný, avšak nie nulový,
-	nezohľadňuje žiadnu aktívnu politiku štátu,
-	nezaručuje splnenie záväzku štátu uskutočniť prechod na DVB-T do konca roku 2012,
-	kumuláciou všetkých nákladov budovania novej digitálnej infraštruktúry a zároveň všetkých nákladov na likvidáciu analógovej infraštruktúry v súkromnom sektore hrozí nedostatočné vynaloženie potrebných prostriedkov z hľadiska zabezpečenia primeranej kvality novej digitálnej infraštruktúry, ako aj ohrozenie primeraného a kontinuálneho časového reťazca prechodu na DVB-T, 
-	vytvára reálne riziko požiadavky vysielateľov na kompenzácie s ohľadom na ochranu investícií, ktorých suma môže presiahnuť podiel verejných prostriedkov na financovaní prechodu podľa variantov V1, V2 (okrem položky 4. koncoví užívatelia),
-	riziko vo vzťahu ku koncesionárom bez prístupu k príjmu otvoreného signálu  STV,
-	bude mať priamy dosah na štátny rozpočet ± 200 mil. Sk ako výsledok    socioinformačnej krízy.) 
Variant V1 vybraných nákladových položiek
-	z hľadiska nároku na verejné prostriedky by zaťažil štátny rozpočet v rozsahu ± 1.596 mil. Sk pri motivačnom modeli prístupu štátu ku koncovým užívateľom,
-	vyžaduje si proaktívny prístup štátu a intervencie v rámci všetkých nákladových položiek,
-	napriek aktívnemu prístupu štátu nezaručuje jeho pozitívny a operatívny prístup k realizácii prechodu na DVB-T, 
-	nezohľadňuje vývoj trhu a prostredia, čo by mohlo viesť k destabilizácii prostredia s ohľadom na hospodársku súťaž, prípadne k neoprávnenej štátnej pomoci. 
Variant V2 vybraných nákladových položiek
-	priame náklady na štátny rozpočet budú tvoriť max. 197 mil. Sk na 6 mesiacov analógového vysielania v rámci paralelnej prevádzky a dočasné analógové vysielacie zariadenia – zdroj v štátnom rozpočte pre tieto prostriedky bude vytvorený z určenej jednorazovej úhrady poskytovateľa prvého multiplexu (príp. iných poskytovateľov multiplexu), ktorá by mala byť na úrovni  cca 320 mil. Sk,
-	latentné náklady na verejné prostriedky budú predstavovať max. sumu 749 mil. Sk, ktoré zahŕňajú náklady na likvidáciu analógovej technológie a vysielačov, ako aj náklady súvisiace so zabezpečením prístupu k otvorenému signálu vysielaniu STV,
-	náklady súvisiace s penetráciou závisia od zvoleného modelu v prípade progresívneho modelu by išlo o priame náklady na štrukturálne fondy – Operačný program Informatizácia spoločnosti max. 8.552 mil. Sk pre 1 900 344 domácností pri 75 % intenzite pomoci, v rámci plošnej alebo regionálne cielenej penetrácie zariadeniami (variant V2a),
-	v prípade väzby skupiny vybranej podľa sociálneho statusu so systémom financovania verejnoprávnych médií – optimálna väzba stabilizačného modelu by náklady, pri predpokladanom 75 % spolufinancovaní zo sumy 1.500 Sk za prídavné zariadenie (1.125,- Sk), pre domácnosti, ktoré budú od 1. apríla 2008 úplne alebo čiastočne oslobodené od povinnosti platiť úhradu za služby verejnosti poskytované STV alebo SRo – cca 518 430 domácností, tvorili cca 584 mil. Sk. Pri zohľadnení princípu nediskriminácie osôb (sluchovo alebo zrakovo hendikepované osoby), ktoré potrebujú finančne náročnejšie technické zariadenia, je potrebné počítať so zvýšením cenovej hranice na 4.500,- Sk (variant V2b),
-	výška skutočne realizovaných latentných nákladov bude závisieť od aktívneho prístupu žiadateľa, vrátane formálnych úkonov súvisiacich s poskytnutím štátnej pomoci, 
-	predstavuje aktívny prístup štátu s reálnou možnosťou ovplyvňovania prechodu na   DVB-T, napr. nastavením rôznej intenzity podpory paralelnej prevádzky tak, aby táto bola čo najkratšia, vytvorením podmienok pre max. možnú recykláciu odpadu a nadbytočného majetku, 
-	predpokladá stabilný postup s ohľadom na zachovanie pravidiel hospodárskej súťaže a flexibilný prístup s ohľadom na vývoj trhu a prostredia,
-	v kontexte penetrácie koncových užívateľov zariadeniami s vyšším štandardom zabezpečí maximálnu možnú informatizáciu pre okamžité spustenie jednoduchých e-governmentových služieb na úrovni všetkých orgánov verejnej správy.

Kvantifikácia verejných prostriedkov spracovaná podľa spôsobu a času ich čerpania
Na základe výhod a nedostatkov jednotlivých variantov individuálne určených nákladových položiek sa považuje za optimálny Variant V2 v rámci nákladovej položky 1. analógové vysielače a technológia, 2. paralelná prevádzka a 3. prístup k vysielaniu STV. Použitie Variantu V2a a V2b závisí od zvoleného modelu podpory koncových užívateľov. V prípade zvolenia progresívneho modelu (V2a) nevznikne požiadavka osobitných nákladov pre nákladovú položku 3. prístup k vysielaniu STV; odstráni sa totiž aj problém s vyvolanou investíciou domácností do drahšieho napr. satelitného prijímacieho zariadenia. V prípade iného modelu (stabilizačného alebo motivačného) (V2b a V1) tieto náklady domácnostiam vzniknú. Podľa identifikovaných nákladových položiek – 1. analógové vysielače a technológia, 2. paralelná prevádzka a 3. prístup k vysielaniu STV možno v rámci variantu V2 naznačiť tieto toky čerpania verejných prostriedkov: 

1. analógové vysielače a technológia
Na pokrytie nákladov na likvidáciu analógových vysielačov a technológie nie je potrebné poskytnúť osobitnú dotáciu zo štátneho rozpočtu, a to z dôvodu existujúcich fondov aj z dôvodu dodržania spravodlivej hospodárskej súťaže a nie je potrebná ani legislatívna zmena zákona o odpadoch. Recyklačný fond (prípadne aj Environmentálny fond) predstavujú primeraný zdroj na pokrytie nákladov súvisiacich s likvidáciou analógových vysielačov a technológie. Využitie tohto zdroja si vyžaduje aktívny prístup oprávnenej osoby (tzv. latentné náklady), čo zvýši index využiteľnosti. Input štátu bude v príprave/úprave podzákonných noriem, ktoré upravujú technické podmienky čerpania týchto prostriedkov tak, aby sa vytvorili nediskriminačné podmienky čerpania pri zohľadnení zvýšených nárokov na likvidáciu špecifického odpadu vzniknutého v priamej súvislosti s prechodom na DVB-T v max. objeme 179 mil. Sk (95 % vyčísleného celkového objemu nákladov analógových vysielačov a technológie) v priebehu trojročného obdobia.

Základná štruktúra vzťahov a tok peňažných prostriedkov bude v prípade tejto nákladovej položky nasledovný:

Koordinácia postupu pri príprave normatívneho prostredia →
MDPT SR
MŽP SR, RF, EF, vysielatelia, prevádzkovatelia vysielacích sietí

oprávnení               žiadatelia

RF, EF

max.      179 mil. SKK
za 3 roky

žiadosť o dotáciu

2. paralelná prevádzka
Na pokrytie nákladov terestriálnej distribučnej cesty analógového vysielania paralelnej prevádzky sa navrhuje poskytnutie dotácie (jednorazový nenávratný peňažný príspevok) poskytnutej vysielateľom v súlade so zákonom  č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov (Dotácie by poskytovalo MDPT SR zo svojej rozpočtovej kapitoly na základe za týmto účelom vytvorenej schémy (alebo ako individuálne určenú štátnu pomoc vysielateľom, ktorým vzniknú náklady paralelnej prevádzky pri prechode na DVB-T), ktorá bude spĺňať kritériá transparentnosti, primeranosti a nediskriminácie. Podmienky poskytnutia dotácie budú môcť byť zároveň, prostredníctvom sústredenia prostriedkov s ohľadom na časovú os prechodu na DVB-T, nástrojom na primerané urýchlenie/skrátenie paralelnej prevádzky na nevyhnutnú dobu. Náklady na štátny rozpočet bude tvoriť max. 197 mil. Sk – suma tvorená nákladmi na paralelné analógové vysielanie v rozsahu šesťmesačnej prevádzky (191 mil. Sk) a nákladmi na dočasné analógové vysielacie zariadenia (6 mil. Sk). V rámci príjmov štátneho rozpočtu sa predpokladá, že tieto náklady na štátny rozpočet by mohli byť pokryté z príjmu štátneho rozpočtu z jednorazovej úhrady, ktorú zaplatí poskytovateľ prvého multiplexu (príp. viacerí poskytovatelia multiplexov) za udelenie individuálnych oprávnení za pridelené frekvencie (tzv. jednorazová úhrada za pridelenie frekvencie) podľa zákona č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov. Tento príjem štátneho rozpočtu sa predpokladá v sume cca 320 mil. Sk.
Základná štruktúra vzťahov a tok peňažných prostriedkov bude v prípade tejto nákladovej položky nasledovný:

Prvý poskytovateľ multiplexu → jednorazová úhrada
→ príjem ŠR
→ cca 320 mil. Sk

        
       ŠR

MDPT SR

oprávnení               žiadatelia/ vysielatelia

max.
 197 mil.
SKK
za 6-mes. prevádzku

Podmienky
poskytnutia
štátnej pomoci

žiadosť o dotáciu

3. prístup k vysielaniu STV
V prípade možnosti zabezpečenia prístupu k vysielaniu STV sa pokrytie nákladov na túto položku bude rovnať nákladom súvisiacim so zaobstaraním a administráciou kariet pre domácnosti mimo pokrytia signálom digitálneho terestriálneho vysielania verejnoprávneho vysielateľa. Administráciu systému by mala zabezpečovať STV. Na kartu by mala nárok len domácnosť, a to prostredníctvom identifikovanej osoby – koncesionára/platiteľa úhrady, ktorý bude mať vysporiadané vzťahy s STV a zároveň identifikované miesto k tejto osobe nebude v terestriálnom pokrytí. Možnosť čerpania tejto formy pomoci bude časovo limitované napr. 3 mesiacmi po spustení digitálneho terestriálneho vysielania verejnoprávneho vysielateľa v príslušnej oblasti v definitívnom rozsahu v rámci prechodu na DVB-T. Získanie karty bude závisieť od aktívneho prístupu oprávnenej osoby (tzv. latentné náklady kryté z verejných prostriedkov). Vychádzajúc zo zlomu krivky efektivity, pôjde o dovybavenie pre 380 069 domácností. Maximálne predpokladané náklady by tvorili 570 mil. Sk (náklad na jednu kartu max. 1.500,- Sk). Zdrojom nákladov budú príjmy STV.

Základná štruktúra vzťahov a tok peňažných prostriedkov bude v prípade tejto nákladovej položky nasledovný:

Spustenie digitálneho terestriálneho vysielania v príslušnej oblasti

max. 
570 mil. SKK

STV

oprávnené               osoby 

Podmienky
nároku na získanie karty

žiadosť o kartu

4. koncoví užívatelia
V prípade podpory penetrácie koncových užívateľov budú náklady na verejné prostriedky závisieť od zvoleného variantu a modelu podpory.
V prípade schválenia variantu V0 štát nebude investovať verejné prostriedky do podpory penetrácie. Následkom takéhoto rozhodnutia môže byť nekomfortný prechod na DVB-T, ktorý môže viesť až k riziku socioinformačnej krízy v roku 2012 (± 200 mil. Sk). Riešenie takejto situácie si vyžiada ad hoc schému pomoci, ktorá bude závisieť od najviac postihnutej skupiny obyvateľstva. Zdrojom na pokrytie týchto nákladov by bol štátny rozpočet, pričom schéma pomoci by bola obdobná ako pri stabilizačnom modeli.
Ak sa s ohľadom na politiku štátu v oblasti podpory e- governmentu  rozhodne pre podporu koncových užívateľom prostredníctvom progresívneho modelu (V2a), pôjde o plošnú podporu zriadeniami vyššieho štandardu umožňujúcich aplikáciu e-governmentových služieb. V prípade schválenia progresívneho modelu s možnosťou využitia ŠF prostredníctvom  Operačného programu Informatizácia spoločnosti (z prioritnej osi 3. Zvýšenie prístupnosti k širokopásmovému internetu, príp. prioritnej osi 1. Elektronizácia verejnej správy a rozvoj elektronických služieb), bude potrebné rozpracovať štúdiu realizovateľnosti. V zmysle pravidiel čerpania prostriedkov zo ŠF bude takýto projekt podliehať ex ante schváleniu, aby nedošlo k neoprávnenému použitiu prostriedkov.
Progresívny model s ohľadom na zdroj svojho krytia predpokladá viaceré možnosti ovplyvnenia výšky celkových nákladov, a to v rámci
a)	plošnej podpory penetrácie,
b)	regionálne cielenej podpory penetrácie.

V prípade plošnej penetrácie je rozsah intenzity podpory pri dodržaní kritéria efektívnosti využitia prostriedkov a motivácie prostredia 
-	max. 75 % z ceny zariadenia (max. 4.500,- Sk) pre 1 900 344 domácností max. 8.552 mil. Sk,
-	min.  50 % z ceny zariadenia (max. 3.000,- Sk) pre 1 900 344 domácností max. 5.701 mil. Sk. 
V prípade regionálne cielenej penetrácie sa dá vychádzať z  Prognózy vývoja cenzových domácností v krajoch SR do roku 2025, ktorú vypracoval Štatistický úrad Slovenskej republiky v spolupráci s Výskumným demografickým centrom pri INFOSTAT-e. Projekcia nákladov by bola v prípade regionálnej realizácie progresívneho modelu v rokoch 2009 – 2011 nasledovná:
	2009	2010	2011	
	počet domácnosti	intenzita 75 %
max 4500 Sk	intenzita 50 %
max
3000 Sk	počet domácnosti	intenzita 75 %
max 4500 Sk	intenzita 50 %
max
3000 Sk	počet domácnosti	intenzita 75 %
max 4500 Sk	intenzita 50 %
max
3000 Sk	
Bratislavský kraj	256 941
	1.156 mil. Sk	771 mil. Sk	257 267
	1.158 mil. Sk	772 mil. Sk	257 588
	1.159 mil. Sk	773 mil. Sk	
Trnavský kraj	225 304
	1.014 mil. Sk	676 mil. Sk	225 879
	1.016 mil. Sk	678 mil. Sk	226 450
	1.019 mil. Sk	679 mil. Sk	
Trenčiansky kraj	238 038
	1.071 mil. Sk	714 mil. Sk	238 621
	1.074 mil. Sk	716 mil. Sk	239 200
	1.076 mil. Sk	718 mil. Sk	
Nitriansky kraj	290 433
	1.307 mil. Sk	871 mil. Sk	291 126
	1.310 mil. Sk	873 mil. Sk	291 815
	1.313 mil. Sk	875 mil. Sk	
Žilinský kraj 	254 232
	1.144 mil. Sk	763 mil. Sk	254 785
	1.146 mil. Sk	764 mil. Sk	255 334
	1.149 mil. Sk	766 mil. Sk	
Banskobystrický kraj	274 225
	1.234 mil. Sk	823 mil. Sk	274 914
	1.237 mil. Sk	825 mil. Sk	275 598
	1.240 mil. Sk	827 mil. Sk	
Prešovský kraj	273 462
	1.231 mil. Sk	820 mil. Sk	274 053
	1.233 mil. Sk	822 mil. Sk	274 638
	1.236 mil. Sk	824 mil. Sk	
Košický kraj 	291 193
	1.310 mil. Sk	874
mil. Sk	291 843
	1.313 mil. Sk	876
mil. Sk	292 487
	1.316 mil. Sk	877
mil. Sk	
∑	2 103 828	9.467 mil. Sk	6.312 mil. Sk	2 108 488	9.487 mil. Sk	6.326 mil. Sk	2 113 110	9.508 mil. Sk	6.339 mil. Sk	

	Bratislavský kraj	Trnavský kraj	Trenčiansky kraj	Nitriansky kraj	Žilinský kraj	Banskobystrický kraj	Prešovský kraj	Košický kraj	
priemerný
počet domácnosti
2009-2011	257 265	225 878	238 620	291 125	254 784	274 912	274 051	291 841	
intenzita 75 %
max.
4500 Sk	1.158 
mil. Sk	1.016 
mil. Sk	1.074 
mil. Sk	1.310 
mil. Sk	1.146 
mil. Sk	1.237 
mil. Sk	1.233 
mil. Sk	1.313 mil. Sk	
intenzita 50 %
max.
3000 Sk	772
mil. Sk	678
mil. Sk	716
mil. Sk	873
mil. Sk	764
mil. Sk	825
mil. Sk	822
mil. Sk	876
mil. Sk	

Podľa OPIS bude zvýšenie prístupnosti k širokopásmovému internetu implementované plošne na celom území cieľa Konvergencia. Progresívny model by v celom rozsahu rešpektoval územnú koncentráciu  nastavenú v OPIS. V prípade rozpracovania progresívneho modelu a jeho regionálneho zacielenia možno vychádzať aj zo skutočnosti, že ovládanie realizácie e-governmentových služieb prostredníctvom digitálnej televízie je oveľa jednoduchšie ako používanie internetu. S ohľadom na skutočnosť, že kým podľa prieskumu v krajinách EÚ ovláda 5 zo 6 základných IKT (informačno-komunikačné technológie) zručností 24 % používateľov, v SR je to len 19 %, ako aj skutočnosť, že podľa prieskumu penetrácie internetom je na tom najhoršie Trenčiansky kraj – 20 % a Banskobystrický kraj 21 %, progresívny model penetrácie zariadeniami vyššieho štandardu by sa dal nastaviť ako vhodná alternatíva k náročnejšiemu internetu, napr. len pre Prešovský kraj, pričom v prípade 50 % intenzity by náklady predstavovali 822 mil. Sk.
Prostriedky by boli poskytnuté systémom – investor verejnej služby (poskytovateľ prostriedkov) – sprostredkovateľ (poskytovateľ tovaru/služby) – prijímateľ verejnej služby (klient), tzv. „poukážkovým systémom“ alebo iným obdobným systémom. Poskytovateľ prostriedkov (v prípade možnosti čerpania prostriedkov prostredníctvom MDPT SR) by na základe zvoleného kľúča umožnil klientom (domácnostiam identifikovaným prostredníctvom koncových užívateľov) prístup k poukážkam (alebo inému registračnému kanálu), na základe ktorých by si koncový užívateľ mohol uplatniť prístup k tovaru, ktorého financovanie je predmetom podpory. Poskytovateľ tovaru (predajca vybraných zariadení pri zachovaní technologickej neutrality) si následne uplatní náhradu za poskytnuté tovary u poskytovateľa prostriedkov, a to na základe predložených poukážok (prípadne na základe iného preukázania poskytnutia predmetného tovaru). 
„Poukážkový“ systém (alebo iný registračný systém) by mal byť relevantným spôsobom realizácie podpory aj v prípade schválenia variantu V2b (optimálna väzba stabilizačného modelu; ∑ 1.484 mil. Sk) alebo V1 (∑ 450 mil. Sk). V oboch prípadoch bude zdrojom štátny rozpočet.)

Nasledujúca tabuľka porovnáva náklady modelov podpory koncových užívateľov na štátny rozpočet a štrukturálne fondy:

Variant
V0

V1
Motivačný model

V2a
Progresívny model

                 ŠR                                               ŠF
                  0 SKK                                                   0 SKK
(riziko 2012 – 200 mil. SKK) 

       450 mil. SKK                                                  0 SKK                                    

pri plošnej penetrácii
pri 75 % zo 6000 SKK                                              
15%      1282,8 mil. SKK                    85%        7269,2 mil. SKK  
pri 50 % zo 6000 SKK                                                        
15%      855,15 mil. SKK                    85%       4845,85 mil. SKK  
pri min. regionálnej penetrácii             
15%           102 mil. SKK                    85%             576 mil. SKK  

200 mil. SKK až 5.609 mil. SKK                                 0 SKK   

optimálna väzba stabilizačného modelu                                     
        1.484 mil. SKK                                              0 SKK   

         

V2b
Stabilizačný model

Návrh štruktúry pri realizácii progresívneho modelu:

ŠR
ŠF

MDPT SR

oprávnený žiadateľ
o poukážku

max. 
8.552 mil. SKK

Podmienky
poskytnutia
štátnej pomoci

poukážkový systém

predajcovia

 
Návrh štruktúry pri realizácii stabilizačného modelu:

ŠR

Poskytovateľ

oprávnený žiadateľ
o poukážku

optim.
1.484 mil. SKK

Podmienky
poskytnutia
štátnej pomoci

poukážkový systém

predajcovia

Pri určení časovej osi vzniku možnej požiadavky a čerpania verejných prostriedkov v rámci prechodu na DVB-T sa bude vychádzať zo schváleného plánu prechodu na DVB-T, známych termínov vypínania analógového vysielania a časového harmonogramu spúšťania digitálneho terestriálneho vysielania poskytovateľom prvého multiplexu; od toho bude závisieť: 
-	načasovanie aj dĺžka paralelného vysielania,
-	postupné vyraďovanie analógových vysielačov a technológie,
-	načasovanie penetrácie koncových zariadení podľa zvoleného modelu podpory koncových užívateľov,
-	vybudovanie digitálnej terestriálnej siete, ktorá bude limitovať nákladovú položku zabezpečenia prístupu k vysielaniu STV.
Na časovej osi možno prechod na DVB-T z pohľadu nároku na verejné prostriedky znázorniť nasledovne: 

                                                  podpora likvidácie analógových vysielačov a technológie

                                                    podpora paralelnej prevádzky      podpora zabezpečenia prístupu k vysielaniu STV

   
 2008                                   2009                                                                                                                              2012

  2010                                       2011

           paralelná prevádzka

normatívna príprava
                                                       
                                                          motivačný model / stabilizačný model                                                                                         

                                                          progresívny model 

Prechod na DVB-T bude zároveň sprevádzať informačná kampaň, prostredníctvom ktorej bude verejnosť informovaná aj o podmienkach čerpania prípadných dotácií.)
Štruktúra nákladov na prechod na DVB-T podľa odporúčaných variantov riešenia identifikovaných nákladových položiek - 1. analógové vysielače a technológia, 2. paralelná prevádzka a 3. prístup k vysielaniu STV a zdrojov ich financovania, ako aj navrhovaných modelov riešenia nákladovej položky – 4. koncoví užívatelia sú uvedené v prílohe č. 1.
PPP ako forma kofinancovania prechodu na DVB-T 

PPP (public private partnership) je inštitucionálne alebo neinštitucionalizované (formálne) spojenie verejného sektora so súkromným sektorom na účely realizácie verejných záujmov na úrovni štátnej alebo komunálnej politiky s využitím súkromných, ekonomických a technických zdrojov. 
Prechod na DVB-T je technologicky nevyhnutný, pričom z pohľadu záujmov štátu sa definuje vysielacia sieť ako verejná infraštruktúra, a to najmä s ohľadom na záväzok štátu garantovať základné politické práva – slobodu prejavu a právo na informácie (čl. 26 Ústavy SR), ako aj existenciu verejnoprávneho vysielania a povinnosti STV vysielania na dvoch celoplošných terestriálnych analógových okruhoch (a neskôr prostredníctvom verejnoprávneho multiplexu). Vplyv úspešnosti/neúspešnosti prechodu na DVB-T zasiahne nielen verejnú správu a súkromný sektor, ale aj celú verejnosť; úspešnosť  bude pritom závisieť od prerozdelenia rizika prechodu na DVB-T medzi dotknuté orgány verejnej správy a dotknuté subjekty súkromného sektora. Vzťah štátu a súkromného sektora je v predmetnom prípade determinovaný aj zodpovednosťou štátu za vytváranie prostredia zohľadňujúceho ochranu investícií, a to aj s ohľadom na zmenu podmienok realizácie investícií vplyvom štátu. 
S ohľadom na povahu projektu prechodu na DVB-T je optimálnym modelom financovania prechodu kofinancovanie zo súkromných a verejných zdrojov. 
Z hľadiska komplexného projektu prechodu na DVB-T a existujúcich foriem spolupráce, vrátane zákonných možností spolufinancovania projektov orgánmi verejnej správy a subjektmi súkromného sektora, prichádza pre predmetný projekt do úvahy forma PPP v širšom slova zmysle, t. j. akákoľvek spolupráca verejného a súkromného sektora s cieľom zabezpečiť poskytovanie verejných služieb od outsourcingu po privatizáciu.
Vychádzajúc zo základných identifikačných znakov PPP  dochádza v tomto prípade k ich naplneniu, a to: 
-	partner zo súkromného sektora (prevádzkovatelia terestriálnych digitálnych sietí/poskytovatelia multiplexu) bude zabezpečovať výstavbu infraštruktúry najmä na svoje náklady; budovanie infraštruktúry pre terestriálne digitálne vysielanie bude závisieť od spolupráce s prevádzkovateľmi analógových sietí/distributérmi signálu a vysielateľmi, možnej návratnosti investícií (súkromných zdrojov), ale aj využiteľnosti investícií (verejných zdrojov), 
-	partneri zo súkromného sektora a orgány verejnej správy, zodpovedné za úspešný prechod na DVB-T, budú mať rozdelené medzi sebou jednotlivé riziká projektu; orgány verejnej správy nesú zodpovednosť za prechod ako taký, za vytvorenie legislatívneho a technického prostredia pre aktivity súkromných partnerov, ako aj za vytvorenie ekonomických nástrojov na spolufinancovanie projektu prechodu a partneri zo súkromného sektora (prevádzkovatelia digitálnych sietí/poskytovatelia multiplexu, prevádzkovatelia analógových sietí/distributéri signálu a vysielatelia) budú niesť riziko realizácie a plynulosti prechodu a zabezpečenia pokrytia,  
-	obdobie prechodu na DVB-T je minimálne od roku 2008 do roku 2012, čo predstavuje z pohľadu podmienok PPP viacročný kontrakt, čo napĺňa aj podmienku podľa materiálu Návrh implementácie schémy technickej pomoci pre verejno-súkromné partnerstvá, ktorý predpokladá dlhodobosť zmluvných vzťahov (viac ako 3 roky); obdobie prechodu bude obdobím výstavby markantnej časti infraštruktúry a zároveň aj obdobím jej postupnej prevádzky, a to v kontexte Technického plánu prechodu. 

V kontexte vládou SR prijatých dokumentov súvisiacich s PPP (Politika PPP, Návrh implementácie schémy technickej pomoci pre verejno-súkromné partnerstvá (PPP)), ako aj pripravovaného materiálu Návrh základných metodických a implementačných dokumentov súvisiacich s riadením schémy technickej pomoci pre verejno-súkromné partnerstvá (PPP), možno uviesť, že predmetné materiály sa zaoberajú inštitútom PPP v užšom slova zmysle (integrované partnerstvá, v ktorých súkromný sektor preberá väčšinu rizík spojených s výstavbou, financovaním a prevádzkou zariadenia vo vopred dohodnutom období a ako protihodnota je mu umožnené poskytovať služby spojené s týmto dielom za platby od jeho užívateľov alebo od verejného partnera), ktorý metodologicky nepokrýva všetky vzťahy, ktoré vzniknú v rámci projektu prechodu na DVB-T. Vzhľadom na osobitosti projektu prechodu na DVB-T, ako aj vzhľadom na stanovený termín 1. hodnotiaceho obdobia na predloženie projektových zámerov do 31. 8. 2008 nie je ambíciou tohto projektu čerpanie prostriedkov z technickej pomoci pre PPP. Štandardy, ktoré sa však v Slovenskej republike pre projekty PPP nastavujú, vytvárajú dobrú odbornú platformu, ktorá v definovanom rozsahu umožní aj projektu prechodu na DVB-T získať status projektu s garantovanými štandardami.    
Predmetný materiál definuje požiadavky a možné zdroje financovania identifikovaných nákladových položiek prechodu na DVB-T a na základe tejto analýzy navrhuje najvhodnejšie zdroje a formy financovania s odkazom na stanovené ciele (prípadne v kontexte cieľov, ktoré presahujú pôsobnosť MDPT SR navrhuje alternatívy). Návrh formy PPP zohľadňuje požiadavku vytvorenia prostredia na zabezpečenie čo najplynulejšieho prechodu na DVB-T vo vzťahu k verejnosti, ktorej sa zodpovedá štát. Forma PPP umožňuje z pohľadu prerozdelenia rizík optimálnu garanciu, čo môže znížiť náklady na investície. 
Predmetný materiál možno posúdiť, v kontexte procesu prípravy a realizácie PPP projektov,  za počiatočnú fázu identifikácie príležitostí, a to ešte pred vypracovaním projektového zámeru. Dôvodnosť uvádzania formy PPP v predmetnom materiáli ešte pred vypracovaním samostatného projektového zámeru vychádza práve z podstaty projektu prechodu na DVB-T. Predmetný materiál má teda za cieľ, s ohľadom na už vypracované analýzy súvisiace s prechodom na DVB-T, v kontexte identifikovaných zdrojov a foriem spolufinancovania štátu, zabezpečiť úspešnosť tohto financovania/využitia zdrojov, a to pod verejnou kontrolou (t. j. štátu aj súkromného sektora a verejnosti). V tomto kontexte navrhuje zastrešiť jednotlivé právne vzťahy, ktoré v rámci tohto projektu vzniknú práve formou PPP v širšom slova zmysle, pričom v štádiu prípravy aj realizácie projektu prechodu na DVB-T sa bude MDPT SR snažiť využiť prijatú metodológiu pre projekty PPP, samozrejme pri zohľadnení skutočnosti, že predmetný projekt nie je štandardným projektom PPP ako napr. pri financovaní cestnej infraštruktúry, sociálnej infraštruktúry a pod.   
Z hľadiska základných rizík (riziko výstavby, dostupnosti a dopytu) bude pri projekte prechodu na DVB-T súkromný sektor niesť riziko výstavby aj dopytu. Napriek tejto skutočnosti, nebude financovanie projektu závislé od počtu subjektov využívajúcich infraštruktúru, a to z dôvodu, že subjektom využívajúcim infraštruktúru bude v predmetnom prípade koncový užívateľ (napr. divák), a tento sa priamo nepodieľa na financovaní vysielacej infraštruktúry, a to ani v prípade koncesionárskych poplatkov. Súkromný sektor bude niesť riziko výstavby z dôvodu zabezpečenia dostatočných zdrojov na financovanie výstavby infraštruktúry z väčšej časti z vlastných, prípadne cudzích zdrojov súkromného sektora, a to v zákone limitovanom čase, navyše technologicky nezvrátiteľnom procese, ktorý je medzinárodne koordinovaný. Riziko dopytu nesie súkromný sektor v zmysle dopytu verejnosti po službe vysielania, ktorá podmieňuje výšku zisku z predaja reklamného času priamo úmerne závislého od samotného vysielania. 

Osobitosti projektu prechodu na DVB-T  oproti „klasickým“ projektom sú: 
-	čiastočné spolufinancovanie z verejných prostriedkov, 
-	neinštitucionalizované (formálne) spojenie viacerých subjektov zo strany verejného partnera aj súkromného partnera formou viacstranných a dvojstranných zmlúv vzájomne vytvárajúcich pavúka štruktúry riadenia prechodu na DVB-T ,
-	povahou projektu sú vopred určení partneri zo súkromného sektora (napriek skutočnosti, že sa súkromný partner nebude vyberať na základe verejného obstarávania – i keď budúci prevádzkovateľ siete vzíde z výberového konania podľa zákona o digitálnom vysielaní – nedôjde k porušeniu transparentnosti a verejné obstarávanie nie je vylúčené vo vzťahu k realizácií jednotlivých krokov prechodu na digitálne vysielanie, napr. likvidácia/výstavba vysielača alebo alternatívna distribúcia signálu). 
Osobitosti projektu treba vnímať ako určité odchýlky od klasických projektov, pričom v prípade čiastočného spolufinancovania z verejných prostriedkov treba projekt prechodu na DVB-T chápať komplexne vrátane infraštruktúry (na vstupe a v prenose), ktorá bude financovaná zo súkromných zdrojov (napr. vlastné zdroje, úvery poskytovateľa multiplexu), pričom infraštruktúra na výstupe predstavuje najvhodnejší priestor na realizáciu štátu a teda aj jej spolufinancovanie z verejných zdrojov; infraštruktúra zostane vo vlastníctve subjektov súkromného sektora a koncových užívateľov. Formálne spojenie je osobitosťou v zmysle viacstrannosti projektu, t. j. na realizácii projektu sa budú priamo zúčastňovať viaceré subjekty súkromného sektora aj verejného sektora. Štruktúra PPP by teda predstavovala viacero dvoj- a viacstranných zmlúv na zabezpečenie spolupráce medzi subjektmi a konkrétnych fáz prechodu na DVB-T. Systém jednotlivých zmlúv by mal byť uzatvorený minimálne na obdobie prechodu, t. j. do roku 2013.     
Hodnotu digitálneho vysielania (ktorú zabezpečuje štát) je možné porovnať s nákladmi investovanými súkromným sektorom (t. j. primárne nedôjde k zisku, avšak pokrytím čiastočných nákladov prechodu, napr. paralelnej analógovej prevádzky dôjde k alokácii investícií do novej technológie a infraštruktúry digitálneho vysielania), pričom pri predmetnom projekte dokáže súkromný sektor zabezpečiť: 
-	z hľadiska odbornosti oveľa efektívnejší projekt, kreatívny a inovatívny prístup k technickým problémom známym pred spustením projektu a vznikajúcim počas realizácie projektu, 
-	neprekročenie investičných nákladov a zároveň dostatočné investície na kvalitnú infraštruktúru, 
-	dodržanie harmonogramu prechodu na DVB-T, 
-	s ohľadom na nastavené stimuly optimalizáciu cyklu projektu. 
Inštitút formy PPP umožňuje napĺňanie verejnej služby financovaním náročných projektov práve z dôvodu prirodzeného delenia rizika, ktoré je dôležité v prípade prechodu na DVB-T ako garancia postoja štátu vo vzťahu k ochrane investícií. Forma PPP predstavuje aj ďalšie výhody, napr. väčší dohľad nad poskytnutou štátnou pomocou a priamu zodpovednosť za úspešnosť realizácie projektu, znižovanie indexu rizikovosti investícií, a tým možnosť získania lepších podmienok pre úvery z bankového sektora aj bez poskytnutia štátnej záruky. 
Projekt prechodu na DVB-T sa bude musieť realizovať spoluprácou súkromného a verejného partnera a formou viacerých zmlúv. Koordináciu tohto projektu bude úlohou MDPT SR. Využitie metodických dokumentov pri realizácii projektu formou PPP napriek tomu, že projekt prechodu na DVB-T má svoje osobitosti, by bolo žiadúce najmä vo vzťahu ku kreditu tohto projektu, čím by sa zabezpečilo zvýšenie garancie úspešnosti projektu a tým aj investícií do prechodu na DVB-T, a to vo vzťahu k partnerom projektu ako aj verejnosti.
Záver

Úspešný prechod na DVB-T je prioritou štátnej politiky v oblasti využívania frekvenčného spektra. Navrhovaný Variant V2 spoluúčasti verejných prostriedkov v rámci identifikovaných nákladových položiek – 1. analógové vysielače a technológia, 2. paralelná prevádzka a 3. prístup k vysielaniu STV, zohľadňuje základné podmienky dotačnej politiky – podmienku transparentnosti, konkurencieschopnosti a evaluácie. Variant V2 vychádza z aktualizovanej Príručky komunitárnych pravidiel štátnej pomoci (Vademecum community rules on state aid), vydanej Európskou Komisiou vo februári 2007 a zohľadňuje aj regionálnu mapu štátnej pomoci pre Slovenskú republiku platnú na roky 2007 – 2013. 
Návrh modelu podpory koncových užívateľov presahuje pôsobnosť MDPT SR; navrhované riešenie stabilizačného modelu - optimálna väzba stabilizačného modelu v kontexte systému financovania verejnoprávnych vysielateľov je riešením, ktoré bolo výsledkom medzirezortného pripomienkového konania.
Významnosť projektu prechodu na DVB-T a požiadavka aktívneho zapojenia sa viacerých súkromných aj verejných subjektov predstavuje vhodný priestor na využitie formy PPP v širšom slova zmysle, ktorá bude stabilizovať celé hospodárske prostredie. Táto forma zároveň umožní prerozdelenie rizika, ako aj garanciu vytvárania vhodného prostredia, a to tak zo strany súkromných, ako aj verejných subjektov tak, aby bol prechod na DVB-T úspešný z hľadiska rentability investovaných prostriedkov i vplyvu na verejnosť.