Návrh

postupu pri výstavbe futbalového štadióna spĺňajúceho parametre pre organizovanie medzinárodných podujatí podľa kritérií UEFA a viacúčelovej športovej haly s prioritou využitia na hokej v súvislosti s organizáciou Majstrovstiev sveta v hokeji v roku 2011 v Slovenskej republike

1. Dôvody výstavby futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly

V súčasnosti sa výstavba futbalového štadióna, spĺňajúceho parametre pre organizovanie medzinárodných podujatí podľa kritérií UEFA (ďalej len „Národný futbalový štadión“) a viacúčelovej športovej haly s prioritou využitia na hokej v súvislosti s organizáciou Majstrovstiev sveta v hokeji v roku 2011 v Slovenskej republike (ďalej len „viacúčelová športová hala“) stala mimoriadne aktuálnou odbornou aj verejnou témou a  nevyhnutnou podmienkou pre ďalšie pôsobenie futbalovej reprezentácie na území Slovenskej republiky a pre usporiadanie Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011. Na území Slovenskej republiky v súčasnosti neexistuje futbalový štadión, ktorý by spĺňal nároky a kritériá Medzinárodnej futbalovej federácie (FIFA) a Únie európskych futbalových asociácií (UEFA), ktoré sú nevyhnutné pre organizovanie medzinárodných podujatí a tiež pre potreby slovenskej reprezentácie. Obdobná situácia nastala v ľadovom hokeji po pridelení organizovania Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011 Slovenskej republike.

Tieto objekty by mali zároveň reprezentovať Slovensko a jeho hlavné mesto Bratislavu ako moderné, kultúrne a rozvíjajúce sa subjekty v Európskej únii. Tak ako v iných európskych metropolách aj v Bratislave sa Národný futbalový štadión a viacúčelová športová hala stanú nielen nevyhnutnými súčasťami mestskej infraštruktúry, ale aj významnými dominantami s viacrozmerným efektom.
	
Slovenský futbalový zväz využíva na reprezentačné stretnutia A družstva vo futbale najmä štadión ŠK Slovan Bratislava na Tehelnom poli. Tento štadión bol a je symbolom slovenskej futbalovej tradície a histórie. Dnes však svojou kapacitou, komfortom, vybavením a bezpečnosťou nezodpovedá požiadavkám súčasnosti. Nehovoriac o tom, že nespĺňa nároky diváka, ktoré sú dnes samozrejmosťou pre štadióny v európskych mestách a nie je ani dôstojným reprezentantom moderného a progresívne sa rozvíjajúceho mesta, akým  Bratislava je. Medzištátne a klubové zápasy najvyššej kategórie sa na ňom organizujú s veľkými problémami a bezpečnostnými rizikami UEFA písomne potvrdila, že štadión ŠK Slovan Bratislava na Tehelnom poli nespĺňa jej kritériá. Reálne hrozí, že v blízkej budúcnosti slovenská reprezentácia nebude môcť hrať medzištátne zápasy v domácom prostredí na súčasných štadiónoch, ale bude nútená hrať zápasy na zahraničných štadiónoch, napríklad vo Viedni. Táto skutočnosť je pre slovenského fanúšika, slovenskú reprezentáciu a v konečnom dôsledku aj pre Slovenskú republiku neprijateľná.
	
Obdobná situácia je aj v ľadovom hokeji a problém je o to aktuálnejší, že v roku 2011 je Slovensko hostiteľskou krajinou Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji. K novopostavenej hokejovej hale v Košiciach musí bezpodmienečne pribudnúť ešte jeden nový, moderný hokejový stánok, ktorý by mal mať viacúčelové športové, kultúrne a spoločenské využitie. 

Slovenský futbalový zväz má zámer vybudovať Národný futbalový štadión v Bratislave. Tento štadión by mala pravidelne využívať slovenská reprezentácia a niektoré bratislavské ligové kluby a v prípade zápasov európskych pohárových súťaží aj ďalšie slovenské kluby. Taktiež bude môcť byť využívaný aj pre potreby organizovania zápasov a podujatí inými národnými futbalovými federáciami v súlade s požiadavkami a kritériami UEFA a FIFA. Štadión bude využiteľný aj pre veľké kultúrne podujatia. 

	Slovenský zväz ľadového hokeja uvažuje o vybudovaní viacúčelovej športovej haly v Bratislave. Objekt bude využitý pri príležitosti organizovania Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011 a pre potreby slovenskej hokejovej reprezentácie. Samozrejme, keďže by malo ísť o viacúčelový športový objekt, bude naďalej slúžiť aj ďalším športom predovšetkým na organizovanie významných svetových, európskych aj domácich športových podujatí a bude využívaný aj širokou verejnosťou na uspokojenie ich športovo-rekreačných a spoločenských aktivít. Budova bude multifunkčná a využiteľná aj pre potreby spoločensko-kultúrnych podujatí.

2. Spôsob výstavby Národného futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly

Ide o investície národného významu, ktoré sú vo verejnom záujme a jednoznačne sa pritom očakáva finančný vstup štátu. Vzhľadom na charakter a objem investícií, vláda SR nemá záujem vstupovať do projektov ako jediný investor. Štát nemôže byť jediným investorom a následne aj prevádzkovateľom. Preto navrhujeme, aby výstavba objektov bola spolufinancovaná zo súkromných zdrojov. Súkromný sektor je obvykle pri realizácii veľkých investícií efektívnejší ako verejný sektor a prostredníctvom súkromného sektora je možné zabezpečiť kvalitnejšiu infraštruktúru bez okamžitého vplyvu na výdavky rozpočtu verejnej správy. Forma verejno-súkromného partnerstva (ďalej len „PPP“) poskytuje nové možnosti budovania infraštruktúry alebo iných investícií vo verejnom záujme s využitím súkromných zdrojov financovania za súčasného zvýšenia efektívnosti z pohľadu verejnej správy. Najdôležitejšou charakteristickou črtou projektu PPP je, že ide súčasne o významnú investíciu a dlhodobé poskytovanie služieb. Súkromný partner zabezpečuje financovanie a výstavbu investične náročnej infraštruktúry a súčasne ako protihodnotu dostáva právo na prevádzku a poskytovanie služieb prostredníctvom tejto infraštruktúry. Riziká, ktoré sú spojené s výstavbou a prevádzkovaním diela, sa rozdelia medzi súkromného partnera a verejný sektor.

Jedným z modelov partnerstva by mohol byť záväzok vlády SR o úhrade ročných nákladov, pokrývajúcich splácanie istiny a úrokov úveru, poskytnutého na stavbu objektov, a to bez nákladov na výstavbu doplňujúcich investícií. Koncesionár by okrem záväzku výstavby prevzal aj záväzok, že pokryje po dobu 25 až 30 rokov náklady na prevádzku a údržbu objektov bez dodatočných nárokov na vládu SR. Zároveň by sa zaviazal zachovať účel využitia stavieb a ich bezodplatné poskytovanie pre potreby štátnej športovej reprezentácie v dohodnutom objeme zápasov a na vybrané celomestské športové a kultúrno-spoločenské podujatia. Národný futbalový štadión a viacúčelová športová hala vrátane pozemkov, by mali byť vo verejnom vlastníctve, resp. vo vlastníctve štátu. Takže základom navrhovaného modelu je uzavretie koncesnej zmluvy medzi Ministerstvom školstva SR a súkromným investorom – koncesionárom, ktorý zabezpečí, že navrhovaný projekt bude postavený, prevádzkovaný, udržiavaný a financovaný.

PPP je špeciálny druh koncesie. Koncesia je zákazka rovnakého typu ako zákazka na uskutočnenie stavebných prác s tým, že peňažné plnenie za stavebné práce, ktoré sa majú uskutočniť, je kompenzované právom užívať stavbu na dohodnutý čas. Toto právo môže byť spojené s peňažným plnením. Preto sa každý projekt PPP musí riadiť koncesným obstarávaním a musí mu byť pridelená koncesia.

Pri projektoch PPP je veľmi dôležité, akým spôsobom sa rozdelia riziká vyplývajúce z projektu, medzi súkromný a verejný sektor. Každý projekt má tieto základné riziká:
•	riziko výstavby, 
•	riziko dostupnosti,
•	riziko dopytu.
Vo väčšine prípadov preberá súkromný investor riziko výstavby, teda najmä to, že investícia bude realizovaná pri plánovaných nákladoch a v stanovenom čase. Prebratie ďalších rizík je vecou dohody medzi súkromným investorom a zástupcom verejného sektora.

	Skúsenosti z iných krajín potvrdzujú, že projekty PPP dokážu zabezpečiť efektívnosť pre daňovníkov a súčasne aj zisk pre súkromných investorov. Potreba vytvárať zo svojich aktivít zisk vyvíja na súkromné spoločnosti tlak, aby splnili svoje sľuby bez prekročenia nákladov a omeškaní v realizácii, ktoré sú charakteristické pre mnoho projektov, obstarávaných a financovaných konvenčnými metódami. Aj v prípade investícií robených tradičným verejným obstarávaním, sa podstatná časť investície realizuje v súkromnom sektore, do ktorého napríklad patria projektanti alebo stavebné firmy. A tiež pri prevádzke je podstatná časť obstarávaná v súkromnom sektore, napríklad nákup techniky. Pri PPP je však možné vyťažiť synergické efekty z toho, že celý proces bude mať „jedného pána“. V prípade PPP je súkromný investor veľmi jednoznačne motivovaný vyhľadávať možné úspory. Príkladom môže byť automatické zameranie na kvalitu diela. V prípade, že stavebníkom aj prevádzkovateľom je jedna súkromná firma, táto má podstatne lepšiu motiváciu dielo postaviť v adekvátnej kvalite, aby mohla ušetriť na jeho údržbe. Rovnako má motiváciu vybrať materiály, ktoré sú najefektívnejšie z hľadiska prevádzky a údržby. 

	Význam PPP ako nástroja na budovanie kapitálovo náročných infraštruktúrnych investícií sa zvýšil po tom, ako sa ukázalo, že je možné prostredníctvom PPP zabezpečiť investície aj bez zvýšenia dlhu verejnej správy. Za predpokladu splnenia určitých podmienok totiž náklady spojené s vybudovaním infraštruktúry nezvyšujú deficit rozpočtu verejnej správy v čase budovania infraštruktúry. Nemožno však zabúdať na to, že v tomto prípade do deficitu vstupujú splátky za prevádzku tejto infraštruktúry. PPP teda umožňuje znížiť deficit v súčasnosti za cenu zvýšených verejných výdavkov v budúcnosti. To však pri dodržaní niektorých podmienok môže byť akceptovateľné – daňovníci budú znášať náklady presne v tom čase, keď budú príslušnú infraštruktúru využívať. Projekt PPP nie je, podľa súčasného výkladu Eurostatu, zahrnutý do dlhu verejnej správy, ak súkromný partner nesie riziko výstavby a aspoň jedno z rizík dostupnosti alebo dopytu. Práve správne rozdelenie rizík medzi oboch partnerov je jedným z kľúčových bodov úspechu alebo neúspechu projektu.

	Dlhodobosť projektov, ich komplikovanosť a možné dôsledky na rozpočet verejnej správy vyžadujú špecifický dohľad štátu. Zvýšenú pozornosť je potrebné venovať projektom PPP aj vzhľadom na to, že na Slovensku ide o nový spôsob obstarávania infraštruktúry. Súčasný legislatívny rámec vrátane rozpočtových pravidiel, či pravidiel koncesného obstarávania, nepredstavuje podstatný problém pri príprave projektov PPP. Faktom však je, že nezabezpečuje v adekvátnej miere, že takéto projekty budú schvaľované s dostatočnou pozornosťou. Ministerstvo financií SR, ktoré je zodpovedné za rozpočet verejnej správy a výkazníctvo verejného sektora, musí pripraviť podklady pre správne premietnutie PPP do národných účtov v súlade s pravidlami stanovenými Eurostatom a tiež musí zabezpečovať povinné pravidelné informovanie Eurostatu o PPP. 

	Základným predpokladom použitia metódy PPP je vytvorenie pre obe strany vhodného vzťahu medzi súkromným a verejným sektorom. Existuje veľké množstvo alternatívnych vzťahov medzi týmito partnermi. Medzi najvyužívanejšie alternatívy vo svete patria tieto formy spolupráce:
•	D&B (Design and Build) – naprojektuj a postav,
•	O&M (Operation and Maintenance) – prevádzkuj a udržuj,
•	BOT (Build, Operate, Transfer) – postav, prevádzkuj, preveď,
•	BOOT (Build, Own, Operate, Transfer) – postav, vlastni, prevádzku, preveď,
•	DBO (Design, Build, Operate) – naprojektuj, postav, prevádzkuj,
•	DBFO(T) (Design, Build, Finance, Operate (Transfer)) – naprojektuj, postav, financuj, prevádzkuj (preveď),
•	BOO (Build, Own, Operate) – postav, vlastni, prevádzkuj.

Pri výstavbe Národného futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly navrhujeme použiť formu spolupráce DBFO(T). Súkromný sektor naprojektuje, financuje a buduje zariadenie na základe dlhodobej koncesie a počas trvania koncesie toto zariadenie aj prevádzkuje. Na konci trvania koncesie súkromný partner prevedie zariadenie (zodpovednosť za jeho prevádzku) na verejný sektor. Cash flow potrebné na postavenie a prevádzku DBFO(T) zariadenia je generované iba z finančnej životaschopnosti projektu (z výnosov projektu) alebo z finančnej sily aktív súkromného subjektu, nie platbami z prostriedkov verejného sektora. DBFO(T) je forma spolupráce, ktorá v žiadnom prípade nezahŕňa priame peňažné dávky potrebné na financovanie výstavby a prevádzky zariadenia, od verejného sektora k súkromnému.

	Postup pri príprave projektov PPP je mimoriadne náročný na vysokú odbornosť a skúsenosť obstarávateľa. Je nevyhnutné, aby na projektoch PPP pracovali špičkoví technici, finančníci aj právnici. Výrazne môže prispieť kvalitný poradca, ani ten však nemôže znížiť nároky na odbornosť obstarávateľa. Najdôležitejšou časťou prípravy projektov PPP sú dôkladne pripravené zmluvy. Zmluvy musia podrobne zabezpečovať všetky obvyklé aspekty PPP vrátane prípadného prerozdeľovania dodatočného zisku medzi verejným a súkromným partnerom či regulácie projektu v prípade poskytnutia dominantného postavenia. Je nevyhnutné, aby prípravu takýchto zmlúv zabezpečili renomovaní poradcovia, ktorí majú skúsenosti s prípravou projektov PPP. Kľúčovou súčasťou zmlúv je spôsob merania požadovaných cieľov. Tu môžu často nastať spory, pretože platby súkromnému partnerovi v prípade neplnenia musia byť zastavené alebo podstatne znížené. Špecifikácia cieľov a požadovaných výstupov musí byť dôkladná, merateľná, pretože ich zmena počas životnosti PPP je veľmi ťažká až nemožná. Pozornosť je potrebné venovať tiež presnému ošetreniu možného odstúpenia od zmluvy. Verejný sektor musí mať právo od zmluvy odstúpiť kedykoľvek a bez udania dôvodu. Spravodlivé kompenzácie takéhoto odstúpenia musia byť vyjednané vyvážene a presne.

	Významnú úlohu pri projektoch PPP musí zohrávať Ministerstvo financií SR (ďalej len „MF SR“), najmä z hľadiska rizík pre rozpočet verejnej správy. MF SR musí monitorovať projekty PPP, aby sa vyhlo nepríjemným prekvapeniam v oblasti dosahu projektov PPP na deficit rozpočtu verejnej správy a úroveň dlhu verejnej správy. Preto je potrebné, aby každý projekt PPP mal na MF SR schválený dôsledok na dlh verejnej správy, čím sa získa informácia o vplyve daného projektu na rozpočet verejnej správy. MF SR bude mať za úlohu pripravovať stanovisko k dôsledkom projektov PPP na dlh verejnej správy a monitorovať projekty PPP do konca trvania koncesie. MF SR však nebude schvaľovať jednotlivé projekty a preto ani nebude preberať zodpovednosť za prípravu a realizáciu projektov PPP.

3. Postup pri výstavbe Národného futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly

Vláda SR má jednoznačný záujem podporiť športovú reprezentáciu krajiny na európskej a svetovej úrovni. Z toho vyplýva aj záväzok zabezpečiť pre účely reprezentácie SR vhodné športové objekty, ktoré budú spĺňať kritériá medzinárodných federácií pre usporadúvanie súťaží medzinárodnej úrovne. V tomto prípade ide o splnenie požiadaviek medzinárodných futbalových federácií UEFA a FIFA a medzinárodnej hokejovej federácie IIHF na organizovanie športových stretnutí medzinárodného významu. V prípade Viacúčelovej športovej haly by bolo vhodné brať do úvahy aj kritériá medzinárodnej basketbalovej, hádzanárskej, volejbalovej a ďalších športových federácií. Zároveň je potrebné brať do úvahy kritériá a požiadavky súvisiace s využívaním viacúčelovej haly na kultúrne a spoločenské podujatia.

Vypísanie verejnej súťaže a spolufinancovanie z verejných zdrojov má niekoľko dôvodov. Výstavba Národného futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly má podporu verejnosti a je v záujme Slovenskej republiky z medzinárodného aj domáceho hľadiska. Výber koncesionára vo verejnej súťaži považujeme za najlepší postup z hľadiska transparentnosti, efektívnosti a hospodárnosti. Len prostredníctvom súťaže je možné dosiahnuť žiadaný cieľ – čo najefektívnejšie použitie verejných zdrojov.

Keďže sa na Slovensku doteraz neuskutočnil obdobný projekt, je nevyhnutné zodpovedne posúdiť reálnosť týchto investičných zámerov, stanoviť presné pravidlá, podmienky a kritériá spolufinancovania zo strany štátu a následného prevádzkovania týchto objektov. Posledným a najdôležitejším krokom bude výber dôveryhodného investora – koncesionára, ktorý splní všetky podmienky a kritériá stanovené zo strany štátu. V tejto súvislosti je veľmi dôležitý proces prípravy kritérií na výber vhodného koncesionára a stanovenie podmienok, ktoré bude musieť dodržať, resp. sankcií, ktoré budú môcť byť vyvodené. 

Vzhľadom na to, že štátne inštitúcie nemajú dostatočné skúsenosti s realizáciou takýchto projektov, ako prvý krok navrhujeme vybrať poradcu, ktorý by urobil analýzu reálnosti investičných zámerov, stanovil podmienky a kritériá pre výber koncesionárov, následne pripravil všetko potrebné pre vyhlásenie verejnej súťaže a vyhodnotil ju. Poradcom vlády pri realizácii týchto projektov by mal byť subjekt, ktorý má skúsenosti s podobnými projektmi. Po ukončení tohto procesu by vláda SR vybrala koncesionárov, ktorí by uskutočnili výstavbu Národného futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly a po dokončení zabezpečili ich prevádzku za dohodnutých podmienok.

	Na základe týchto skutočností navrhujeme nasledovný postup pri výstavbe Národného futbalového štadióna v Bratislave a viacúčelovej športovej haly v Bratislave:

a)	Výber poradcu vlády SR pre výstavbu Národného futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly

S prihliadnutím na komplikovanosť projektov PPP a nedostatočnú skúsenosť s ich obstarávaním navrhujeme, aby Ministerstvo školstva SR splnomocnenec vlády SR pre mládež a šport  v spolupráci s  Ministerstvom financií SR vybralo poradcu vlády SR pre výstavbu Národného futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly. Výber poradcu by mal zahŕňať hlavne:
•	medzinárodné skúsenosti v oblasti prípravy a realizácie projektov PPP,
•	preukázanú znalosť problematiky financovania infraštruktúrnych projektov,
•	skúsenosť z obstarávania významných investícií v oblasti športu,
•	ponúkanú cenu za poradenské služby.

	Ministerstvo školstva SR a vládny splnomocnenec pre mládež a šport v spolupráci s  Ministerstvom financií SR a  predloží návrh na poradcu vlády SR pre výstavbu Národného futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly na schválenie vláde SR. 

	Následne by poradca mal pripraviť komplexné štúdie realizovateľnosti projektov PPP, ktoré budú obsahovať technické a ekonomické parametre, spôsob spolufinancovania, využitia a prevádzkovania objektov, navrhnúť optimálnu metódu výberu koncesionárov, podmienky a kritériá pre vypísanie súťaže a vyhodnotenie ponúk a pod.. Takto komplexne spracovaný materiál by mal byť predmetom rokovania vlády SR a po jeho odsúhlasení by sa mala vypísať súťaž.

b)	Výber koncesionárov pre výstavbu Národného futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly

Po schválení podmienok a kritérií na vypísanie súťaží a vyhodnotenie ponúk pre výstavbu Národného futbalového štadióna a Viacúčelovej športovej haly vládou SR sa vypíšu súťaže na výber koncesionárov. Predpokladáme, že poradca, ktorý pripraví všetky dokumenty a materiály, by mohol vo svojej práci pokračovať (vzhľadom na získané informácie v celom procese výstavby Národného futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly) a tieto súťaže komplexne vykonávať od zadaní až po vyhodnotenie a odporúčania konkrétnych koncesionárov vláde SR. Zadanie súťaží by okrem presne špecifikovaných kritérií (napr. cena, kvalita športového objektu, vzhľad), ktoré pripraví poradca, malo obsahovať aj požiadavku na alternatívne spracovanie podkladov:
•	varianty v minimálnom štandarde podľa špecifikácie UEFA a FIFA a podľa špecifikácie IIHF,
•	optimálne varianty z hľadiska obstarávacích a prevádzkových nákladov a výnosov s prihliadnutím na možnosť usporadúvania významných medzinárodných športových podujatí (napr. kapacita nad 30 000 divákov, využiteľnosť pre organizovanie športových podujatí aj v iných športoch ako je futbal a ľadový hokej,  využiteľnosť pre verejnosť na športovo-rekreačné a kultúrno-spoločenské účely).

Zabezpečí sa tým jasné oddelenie nákladov na zabezpečenie minimálneho štandardu od nákladov na optimálne fungovanie športových objektov z hľadiska ich prevádzky z pohľadu budúcich koncesionárov. Táto požiadavka je v súlade s verejným záujmom, pričom vláda SR si môže objednať aj istý nadštandard, ak zváži, že takéto použitie verejných prostriedkov je efektívne a v prospech verejnosti.

Je pravdepodobné, že predložené projekty budú okrem samotných športových objektov obsahovať aj pridružené komerčné prevádzky, ktoré zabezpečia ich rentabilitu pre koncesionárov. Vláde SR sa tým otvára možnosť zníženia obstarávacej ceny športových objektov formou využívania krížových dotácií (transfer časti zisku investorov z komerčných aktivít na dotovanie prevádzky športových objektov). O ich prípadnom využití je však potrebné rozhodnúť (po zohľadnení skúseností poradcu) už v prípravnej fáze projektu.

Pri výbere koncesionárov by malo byť obstarávateľom Ministerstvo školstva SR a splnomocnenec vlády SR pre mládež a šport v spolupráci s Ministerstvom financií SR, pričom táto úloha ako aj objem finančných prostriedkov, potrebný na uskutočnenie týchto investičných zámerov, sa premietne aj v zákone o štátnom rozpočte. Po vyhodnotení ponúk Ministerstvo školstva SR splnomocnenec vlády SR pre mládež a šport v spolupráci s Ministerstvom financií SR predloží návrh na výber koncesionárov na schválenie vláde SR. Následne sa pripravia návrhy koncesných zmlúv podľa zákona 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní. Návrhy koncesných zmlúv pred ich uzatvorením sa predložia na schválenie vláde SR, pričom súčasťou materiálu do vlády SR bude stanovisko Ministerstva financií SR k návrhom koncesných zmlúv z hľadiska možných dôsledkov jej realizácie na dlh verejnej správy. Po odsúhlasení koncesných zmlúv vládou SR budú môcť vybraní koncesionári začať s výstavbou Národného futbalového štadióna a viacúčelovej športovej haly.

Na zabezpečenie transparentnosti výberu poradcu a koncesionárov navrhujeme pomerne široké zloženie hodnotiacich komisií, v ktorých by mali byť zástupcovia Ministerstva financií SR, Ministerstva školstva SR splnomocnenec vlády SR pre mládež a šport a, Slovenského futbalového zväzu, Slovenského zväzu ľadového hokeja, mesta Bratislava a odborníkov v oblasti stavebníctva, architektúry a prevádzkovania športových a kultúrno-spoločenských objektov. Podľa potreby je možné prizvať na konzultácie aj zástupcov Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR a Ministerstva životného prostredia SR.