Návrh programov na zužitkovanie dreva a lesnej biomasy na energetické účely vrátane zabezpečenia ich finančnej podpory

1. Úvod

Zásobovanie energiou sa stáva celosvetovým strategickým problémom trvalo udržateľného rozvoja. Zvyšujúca sa spotreba fosílnych palív zreteľne ovplyvňuje klimatické prostredie. Úmerne k tomu vzrastajú priemerné teploty a priemerná koncentrácia emisií CO2. Riešenie tohto stavu je nevyhnutné hľadať vo využívaní obnoviteľných zdrojov energie. Medzi najvýznamnejšie obnoviteľné zdroje energie sa radí aj biomasa. Jej význam spočíva v pomerne významných zdrojoch, v možnostiach jej skladovania a hlavne v zlepšení bilancie nebezpečných emisií CO2. Podľa údajov UNESCO by mohla spotreba obnoviteľných energií dosiahnuť v roku 2050 až 30% zo všetkých primárnych celosvetových zdrojov.

Biomasa má nezastupiteľnú úlohu v znižovaní skleníkových plynov, z ktorých najvýznamnejší je CO2. Vegetáciou rastlín dochádza k odčerpávaniu CO2, čím dochádza k znižovaniu jeho koncentrácie v ovzduší. Toto je jeden z najdôležitejších dôvodov na zámerné pestovanie špeciálnych energetických rastlín. Týmto je možné zabezpečiť tiež účelnú poľnohospodársku produkciu nepotravinárskeho charakteru. Podľa údajov IEA(Medzinárodnej energetickej agentúry) je možné tieto energetické rastliny pestovať na 4% poľnohospodárskej pôdy v EÚ, čím by sa následne znížil obsah CO2 v ovzduší až o 18% celkovej antropologickej záťaže. Veľmi názorne je vyjadrená svetová energetická situácia organizáciou Britisch BioGen. Z jej údajov vyplývajú vrcholy využívania rôznych foriem energie nasledovne: od stredoveku až po rok cca 1700 má jednoznačný vrchol biomasa(avšak využívaná jednoduchým spôsobom k priamemu spaľovaniu), ktorá je vystriedaná uhlím, potom nasleduje ropa a zemný plyn. Ich spotreba v priebehu 21. storočia by mala klesať a cca v roku 2060 by mala mať dominantné postavenie opäť biomasa a to na úroveň ako predchádzajúca spotreba zemného plynu. Spôsob využívania biomasy bude samozrejme odlišný, budú využívané progresívne moderné technológie.

Biomasa má význam nielen ako zdroj energie, ale môže mať rovnako dôležité a rozhodujúce postavenie v sociálno-ekonomických aspektoch, hlavne na vidieku, pretože má možnosti vytvárať rad nových pracovných príležitostí a súčasne zabezpečuje aj údržbu krajiny.

2. Lesnícka politika vo vzťahu k využívaniu biomasy na energiu

V prijatej „ Koncepcii lesníckej politiky SR do roku 2005“ sa v základných východiskách koncepcie v kapitole „Ekonomika a financovanie, obchodná politika“ uvádza:
„Štát podporí programy smerované na komplexné zužitkovanie dreva, osobitne využitie dreva na energetické účely“.

V rámci tejto koncepcie je oblasť produkcie a využívania lesnej biomasy  na energiu zahrnutá do Piliera II.- Obhospodarovanie a ochrana lesov.

Pre naplnenie tohto zámeru je potrebné realizovať:
-	vypracovať regionálne energetické koncepcie v rámci vyšších územných celkov tak, aby sa súčasná spotreba palivovej biomasy 347 tis. ton (3308 TJ) priblížila do roku 2010 potenciálu zdrojov 1370 tis. ton ročne,
-	pripraviť projekty na energetické využívanie biomasy v perspektívnych oblastiach,
-	zavádzať technológie zabezpečujúce efektívnu prípravu palivovej biomasy a zvýšenie energetickej účinnosti jej zhodnotenia,
-	aktívnou štátnou politikou ovplyvňovať využívanie obnoviteľných zdrojov energie,
-	formou podporných programov zabezpečiť finančné zdroje na rozvoj energetického využívania biomasy.

3. Kvantifikácia a štruktúra zdrojov dendromasy v lesnom hospodárstve SR

Slovenská republika s výmerou lesov, ktorá k 31.12.2002 predstavovala 2 008 349 ha ( až 43 % územia ), má veľmi priaznivé podmienky pre tvorbu potenciálu lesnej biomasy a jej najvýznamnejšej zložky – lesnej dendromasy.

Od roku 1970 postupne narastajú zásoby dreva, ktoré v súčasnosti predstavujú 423 mil. m³, z toho 202 mil. m³ tvoria zásoby dreva v ihličnatých lesoch a 221 mil. m³ zásob drevnej hmoty sa nachádza v listnatých lesoch. Medziročný nárast zásob dreva v lesoch SR predstavuje 7,6 mil. m³ v porovnaní roka 2002 s rokom 2001.

Pri zohľadnení všetkých súčasných ekologických, ekonomických a technických aspektov predstavuje ročne využiteľný odpad z lesnej výroby 750 tis. ton, v ktorom je zahrnutá tenčina do 7 cm, ďalej nespracovaná časť hrubiny, dendromasa z prerezávok mladých lesných porastov a pri povolených technológiách obnovy lesa aj vytrhané pne a korene. Ročná výroba palivového dreva predstavuje 400 tis. ton vrátane samozásobovania obyvateľstva, čo je 140 tis. ton. Disponibilná zásoba energetických porastov listnatých drevín (agát, dub cerový, hrab) činí 220 tis. ton, ktoré budú počnúc rokom 2003 postupne vyčleňované na vedený účel pri obnove lesných hospodárskych plánov do roku 2013.

Celkový ročný potenciál Slovenska v produkcii lesnej dendromasy vhodnej na energetické využitie do roku 2010 tak dosiahne približne 1 370 tis. ton.

Po roku 2010 sa bilancia disponibilnej lesnej dendromasy môže reálne zvýšiť o potenciál z produkcie energetických porastov založených na základe vykonanej rajonizácie území vhodných pre pestovanie energetických lesov na výmere 45 500 ha s produkciou 454 tis. ton  z prevážne rýchlorastúcich drevín topoľov a vŕb pri krátkom produkčnom cykle 3-5 rokov.

Ďalším potenciálnym navýšením  lesnej dendromasy po roku 2010 budú zdroje zo zvýšenej ťažby dreva, čo sa prejaví nárastom približne o 100 tis. ton ročne.

Vyrovnaním cien surového dreva v rámci trhu EÚ bude možné v súčasnosti na tuzemskom trhu prebytkové a vyvážané vlákninové drevo výhodne umiestniť ako surovinu pre energetické využitie v objeme 300 tis. ton ročne.

Predpokladá sa, že na trh s dendromasou pre energetické využitie vstúpi aj komunálna sféra a podnikateľské firmy s produkciou z čistenia a orezov stromoradí, parkov, zelene zo sídelných centier, ako aj z udržiavania voľne rastúcej zelene, pozemkov okolo železničných tratí a produktovodov v objeme 300 tis. ton ročne.

Potenciál zdrojov lesnej biomasy tak po roku 2010 vzrastie oproti súčasnému stavu o 1154-1354 tis. ton ročne, takže celkový potenciál týchto  energeticky využiteľných zdrojov bude predstavovať 2524-2724 tis. ton ročne.

4. Dendromasa z produkcie drevospracujúceho priemyslu

Významným zdrojom energeticky zužitkovateľného dreva je drevospracujúci priemysel, ktorý vytvára 1 410 890 ton drevného odpadu ročne. Z tohto množstva je 950 890 ton odpadu, ktorý vzniká pri mechanickom spracovaní dreva, z čoho je 648 820 ton odrezkov a 302 070 ton pilín. Zostatok 460 000 ton predstavuje čierny výluh pri chemickom spracovaní dreva. Celková energetická hodnota využiteľného odpadu z drevospracujúceho priemyslu je 17 570 TJ, z toho je 11 130 TJ z mechanického spracovania dreva a 6 440 TJ z chemického spracovania. Najväčšími producentmi odpadu sú veľké drevospracujúce podniky, ktoré sú zároveň aj veľkými spotrebiteľmi energie (elektriny a tepla). Tu sú vhodné predpoklady k tomu, aby boli pre tieto podniky vybudované energetické systémy na báze využívania drevného odpadu. 

Najvyššia koncentrácia energeticky využiteľnej biomasy z mechanického spracovania dreva sú v okresoch Čadca, Brezno, Lučenec a Svidník.

Odpady z  drevospracujúcich podnikov sú zužitkované na výrobu aglomerovaných materiálov a na energiu.

V súčasnosti je na Slovensku vyše 500 malých piliarskych prevádzok. Výťažnosť pri poreze je priemerne 60-62 % a zvyšok tvorí odpad, z ktorého cca 65 % sú odrezky a 35 % sú piliny. Hlavným problémom jeho ďalšieho využitia je vysoká rozptýlenosť zdrojov.

5. Energetické porasty lesných drevín

Energetické porasty rýchlorastúcich drevín ( topoľ, vŕba, agát, osika, jeľša ), jednoročných a viacročných energetických plodín tvoria perspektívny zdroj palivovej biomasy. Energetické porasty možno zakladať na plochách nevhodných pre tradičnú poľnohospodársku a lesnícku produkciu, na pôdach dočasne vylúčených z poľnohospodárskej výroby, pôdach kontaminovaných, ktoré sú vhodné len na produkciu pre nepotravinárske účely a tiež na zdevastovaných plochách v priemyselných aglomeráciách.

V rokoch 2000-2001 bola na Slovensku vykonaná rajonizácia území vhodných pre pestovanie energetických lesov. V rámci lesného pôdneho fondu ide o výmeru 8 400 ha a 37 000 ha predstavujú poľnohospodárske pôdy, kde je predpoklad pri veľmi krátkej dobe obratu 3-5 rokov dosahovať priemerný prírastok viac ako 10 ton /ha sušiny ročne. Pre overovanie možností produkcie sú založené pokusné porasty šľachtených topoľov, vŕb a agáta, ktoré potvrdzujú reálne možnosti využívania takto zakladaných energetických porastov.

Počnúc rokom 2003 bolo podľa pokynu MP SR započaté s vyčleňovaním energetických porastov listnatých drevín, najmä agáta v nížinných a pahorkatinných oblastiach Slovenska, ktorých obhospodarovanie bude orientované na pestovanie dendromasy pre energetické využitie s celkovým rozsahom 10-12 tis. ha. Takto vyčlenené energetické porasty môžu produkovať 220 tis. ton dendromasy ročne.

Očakávané výrazné zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie a využívanie máloproduktívnych poľnohospodárskych pôd na pestovanie energetických porastov vytvára predpoklad podstatného nárastu potenciálu energeticky využiteľnej biomasy na Slovensku. Zároveň bude možné podporiť ďalší rozvoj trhu s palivovou dendromasou.

Energetické porasty účelovo založené na maximálnu produkciu biomasy budú plniť aj ostatné funkcie, najmä pôdoochrannú,  protieróznu a čiastočne aj krajinotvornú.

6. Záver

V nadväznosti na uvedené je možné konštatovať, že Slovensko disponuje dostatočnou základňou lesnej biomasy, čo vytvára dobré predpoklady na jej efektívne energetické využívanie. Významné zdroje lesnej biomasy sú v podstate okamžite disponibilné a časť sa už na energetické účely využíva. Vytvorením nevyhnutných ekonomických a technických podmienok možno optimálnejšie využitie zdrojov lesnej biomasy dosiahnuť v relatívne krátkom časovom horizonte. Návratnosť vložených investícií je rýchla, s preukázateľným environmentálnym prínosom.  Vzhľadom k uvedenému je optimálnym iniciačným krokom na zvýšenie podielu lesnej biomasy na výrobu tepla a elektriny podporiť investorov, ktorí chcú zabezpečiť náhradu fosílnych palív pri výrobe tepla a elektriny,  vytvorením predpokladov pre čerpanie zdrojov zo štrukturálnych fondov. Návrh schémy štátnej pomoci je uvedený v prílohe č.1. Produkciu biomasy na energetické účely je možné v strednodobom výhľade podstatne zvýšiť za akceptovateľných ekonomických podmienok. Ide najmä o pestovanie energetických porastov rýchlorastúcich drevín na poľnohospodársky nevyužívaných pôdach. Nezanedbateľným prínosom tohto riešenia je aj zvýšenie ekologickej stability a zachovanie biodiverzity územia. Nevyhnutnou podmienkov pre dosiahnutie zámerov v produkcii lesnej biomasy pre energetické využitie je realizácia Programu zalesňovania poľnohospodársky nevyužiteľných pôd pre produkciu biomasy ako obnoviteľného zdroja podľa prílohy č.2. Jeho financovanie sa predpokladá z európskych fondov v rámci Sektorového operačného programu Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka.