Návrh koordinovaného postupu 
pri poskytovaní humanitárnej pomoci Slovenskou republikou s dôrazom na realizáciu priorít zahraničnej politiky vlády SR

A.	 Východiská
Medzi oblasti, u ktorých sa v každej krajine obzvlášť citlivo vníma koherentnosť vnútorných a zahraničných politík, patrí poskytovanie humanitárnej pomoci do zahraničia. Posilňovanie piliera humanitárnej akcie v prioritách vlády SR súvisí s prírastkom počtu živelných pohrôm a prírodných katastrof. Ako silný podnet pre odhodlanie  zdokonaliť systém poskytovania humanitárnej pomoci SR do zahraničia poslúžili nedávne ničivé záplavy v strednej Európe, ktoré sa obdobne, ako tomu bolo v roku 1998, nevyhli Slovensku ani jeho najbližším susedom. Schopnosť vyjadriť solidaritu s krajinami postihnutými živelnými pohromami, vojnovými, etnickými konfliktmi, priemyselnými, ekologickými haváriami či hrozbou hladomoru, a v závislosti od objemu finančných prostriedkov dostupných z verejných zdrojov na humanitárne katastrofy reagovať rýchlou a odbornou  pomocou významne prispieva k rozvíjaniu dobrých vzťahov s tretími krajinami a posilňuje postavenie krajiny v medzinárodnom spoločenstve.

Slovenská republika po tom, ako dosiahla svoje začlenenie do Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), si uvedomuje prevzatie zvýšeného podielu zodpovednosti hospodársky vyspelých krajín za poskytovanie pomoci tým krajinám medzinárodného spoločenstva, ktorých vlastný hospodársky a sociálny rozvoj je závislý od poskytovania rozvojovej a humanitárnej pomoci. Prvý Národný program rozvojovej pomoci spolu s výhľadom na jej vzostup v rokoch 2003 až 2011 schválila vláda SR na návrh ministra zahraničných vecí svojím uznesením č. 332 z 3. apríla 2002.

Ústredným motívom pre navrhované zdokonalenie systému humanitárnej pomoci je potreba veľmi rýchlo posúdiť a rozhodnúť o prichádzajúcich žiadostiach krajín postihnutých živelnými pohromami a prírodnými katastrofami za aktívnej účasti Ministerstva vnútra SR a Ministerstva zahraničných vecí SR v súčinnosti so sieťou zastupiteľských úradov SR. Súčasťou predkladaného koordinovaného postupu pri poskytovaní humanitárnej pomoci SR do zahraničia musí byť taktiež určenie cieľov, ktorými sa budú humanitárne akcie Slovenskej republiky riadiť.  

Záujem o zlepšenie rozhodovacieho a informačného systému pri poskytovaní humanitárnej pomoci tretím krajinám vyplýva taktiež z úloh, ktoré si bude Slovensko plniť v multilaterálnych programoch humanitárnej pomoci, organizovaných pod záštitou OSN (Úrad pre koordináciu humanitárnych záležitostí v Ženeve), Európskej únie (humanitárna služba EU známa pod skratkou ECHO) alebo na základe vlastných priorít a záujmov, osobitne v prípade, kedy je vhodné a potrebné poskytnúť humanitárnu pomoc krajinám susediacim so Slovenskom alebo ďalších zahraničnopolitických dôvodov. 

B.	 Poskytovanie humanitárnej pomoci Slovenskou republikou - aktuálny stav

1. Subjekty poskytovania humanitárnej pomoci v SR - kľúčová úloha Ministerstva vnútra SR  

Koordinátorom a realizátorom poskytovanej oficiálnej humanitárnej pomoci Slovenskej republiky do zahraničia je Ministerstvo vnútra SR, ktoré svoju vnútroštátnu činnosť realizuje na základe Zákona NR SR o civilnej ochrane č. 42/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov. Významným krokom v rozvoji systému poskytovania humanitárnej pomoci bolo zapojenie Ministerstva vnútra SR ako Národného kontaktného miesta do projektu OSN/DHA na využitie vojenských prostriedkov a prostriedkov civilnej ochrany pri záchranných akciách, ku ktorému pristúpila Slovenská republika uznesením vlády                  č. 727/1996. 

MV SR je poverené vykonávať Dohodu o spolupráci pri predvídaní, predchádzaní a zmierňovaní prírodných a technologických katastrof, uzatvorenú dňa 18. júla 1992 medzi vládami Rakúska, Talianska, Maďarska, Chorvátska a Slovinska, ktorá je postupne rozširovaná na všetky krajiny Stredoeurópskej iniciatívy (SEI), a ktorej zmluvnou stranou sa Slovenská republika stala dňa 19. januára 2000. Vykonávanie dohôd o vzájomnej pomoci pri mimoriadnych udalostiach je zabezpečené okrem regionálnej multilaterálnej dohody celým radom medzištátnych a medzivládnych dohôd.

Prehľad o realizácii humanitárnej pomoci Slovenskou republikou v rokoch 1999-2001 poskytuje nasledujúca tabuľka.

Rok	Krajina	Objem v Sk	
1999	Turecko
Kosovo	5 703 000
             80 000 000	
2000	                    _
	_	

2001	    Afganistan
                 India
Ukrajina	4 295 727
2 350 000
              26 570 583	
Spolu		            118 919 310	
Zdroj: MV SR MV SR
Poznámka: Vyčíslené objemy poskytnutej humanitárnej pomoci neobsahujú “administratívne výdavky” (mzdy, cestovné, diéty, poistenie, telefonáty, faxy, spotrebovaný administratívny materiál, zabezpečenie pre záchranárskych psov a pod.). Vzhľadom na to, že prevažná väčšina poskytnutého humanitárneho materiálu bola obstaraná pred cca 30 rokmi a je vyčíslená v pôvodných obstarávacích cenách, nižších zhruba desaťnásobne od dnešných, tieto údaje nie sú objektívne.

	Z prehľadu vyplýva, že priemerný ročný objem poskytnutej humanitárnej pomoci Slovenskou republikou je minimálne 40 mil. Sk.

Realizáciou humanitárnej pomoci sa MV SR oficiálne zaoberá od prijatia uznesenia vlády SR č. 727 z októbra 1996, ktorým bolo MV SR uložené zriadiť celoštátne riadiace a koordinačné centrum pre poskytovanie a prijímanie medzinárodnej humanitárnej pomoci, plniace súčasne funkciu národného kontaktného miesta. V týchto intenciách bola na základe uznesenia vlády SR č. 208 z marca 1999 zriadená komisia ministra vnútra pre riešenie mimoriadnych udalostí a  spolupráce s  vybranými občianskymi združeniami a verejnoprávnymi inštitúciami pri mimoriadnych udalostiach včítane vymenovania ich zástupcov do komisie. Dňom 1.9.2002 sa zmenil právny stav a komisia ministra vnútra SR na riešenie mimoriadnych udalostí bola uznesením vlády SR č.1013 zo dňa 4.9.2002 zrušená. Jej úlohy v oblasti poskytovania alebo prijímania humanitárnej pomoci prevzal ústredný krízový štáb, vytvorený podľa ustanovenia ods.2 4 zákona č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu. 

Ministerstvo vnútra SR sa na poskytovaní priamej humanitárnej pomoci do zahraničia podieľa aj formou humanitárnej pomoci poskytovanej cudzím štátnym príslušníkom čo  predstavuje rozhodovanie o priznaní postavenia utečenca cudzincom v prvostupňovom správnom konaní, starostlivosť o žiadateľov o azyl a integráciu cudzincov s priznaným postavením utečenca, aj riešenie humanitárnych kríz spôsobených vojnovým konfliktom formou pomoci odídencom na základe zákona NR SR č. 283/95 Z. z. o utečencoch a príslušných uznesení vlády. V konkrétnych prípadoch to boli občania bývalej Juhoslávie z Bosny a Hercegoviny v rokoch 1992 – 1997 a v roku 1999 odídenci z Kosova. Okrem toho sa MV SR, na základe príslušných uznesení vlády podieľa aj na  riešení následkov priemyselných havárií, čoho príkladom je humanitárna pomoc občanom Ukrajiny slovenského pôvodu, postihnutým haváriou atómovej elektrárne v Černobyle, formou presídlenia na územie SR realizovaného v rokoch 1991- 1999. Celkové výdavky dosiahli v roku 1999 objem 43,3 mil. Sk (bez kapitálových výdavkov), z toho bolo na humanitárnu pomoc pre odídencov z Kosova čerpaných 4,5 mil. Sk.

Okrem Ministerstva vnútra SR sa na poskytovaní humanitárnej pomoci podieľala Správa štátnych hmotných rezerv SR (ďalej len “SŠHR”). V posledných rokoch realizovala humanitárnu pomoc nepravidelne, pričom materiál zo štátnych rezerv smeroval predovšetkým do oblastí vojnových konfliktov a živelných katastrof. V roku 1999 poskytla SŠHR SR humanitárnu pomoc vo výške 3,6 mil. Sk na Ukrajinu a na pomoc utečencom z Afganistanu. V roku 2001 humanitárna pomoc vo výške 2,3 mil. Sk smerovala do Turecka a Kosova.

V poskytovaní humanitárnej pomoci sa už tradične angažujú mimovládne organizácie (MVO), ktoré majú v tejto oblasti veľké skúsenosti. Význam týchto organizácií spočíva nielen v ich schopnosti získavať prostriedky od fyzických a právnických osôb doma i v zahraničí, ale i v tom, že sa môžu podieľať na poskytovaní pomoci v krajinách, kde je možnosť použitia štátnej pomoci obmedzená, prípadne nemožná z politických alebo iných dôvodov. Aktívnymi organizáciami sú v tomto smere Slovenský Červený kríž, Slovenská katolícka charita, Evanjelická Diakonia, Hnutie kresťanských spoločenstiev detí či Človek v ohrození. V oblasti poskytovania pomoci utečencom pôsobia v SR aj medzinárodné organizácie, ako sú Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM) a Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR). 

2. Súčasný postup pri rozhodovaní o poskytnutí humanitárnej pomoci

MV SR je v súčasnosti jediným štátnym orgánom, ktorý nesie zodpovednosť za výber a realizáciu projektov poskytovania humanitárnej pomoci. Vyhovenie žiadosti krajiny postihnutej živelnou pohromou, priemyselnou haváriou  alebo prírodnou katastrofou, je buď v pôsobnosti MV SR alebo minister vnútra predkladá materiál na prerokovanie vláde SR. Napriek tomu, že doručené žiadosti krajín obvykle prechádzajú cez MZV SR, na príprave rozhodnutia vlády SR o poskytnutí humanitárnej pomoci (prevažne kvôli vyčleneniu finančných prostriedkov zo ŠR) sa MZV SR podieľa iba nepriamo v postavení jedného z partnerských rezortov MV SR. 

MV SR v súčasnosti posudzuje vecné a logistické aspekty, navrhuje rozsah a výber komodít poskytovanej humanitárnej pomoci, prípadne realizuje pomoc na základe konkrétnych požiadaviek postihnutých krajín. Vo veľkej miere ide o otázky, ktoré spadajú rovnako do priamej zahraničnopolitickej pôsobnosti MZV SR, a v praktickej rovine implikujú aktívne zapojenie zahraničnej diplomatickej a konzulárnej služby.

V súčasnosti zaužívaný postup pri rozhodovaní o poskytnutí humanitárnej pomoci do zahraničia, ktorá je väčšieho rozsahu, závisí od uvoľnenia finančných prostriedkov z rozpočtovej rezervy vlády SR. Tento postup pri vyčleňovaní prostriedkov na rýchle poskytnutie pomoci od prípadu k prípadu prostredníctvom vládneho uznesenia obmedzuje včasnú a flexibilnú reakciu Slovenska na potreby humanitárnej pomoci si vyžaduje zjednodušenie. Dotýka sa to taktiež pomoci, u ktorej ide o menšie finančné čiastky. 

C.		Návrh koordinovaného postupu pri poskytovaní humanitárnej pomoci 

Zefektívnenie postupu poskytovania humanitárnej pomoci si vyžaduje založenie mechanizmu pružnej reakcie v etape prijímania rozhodnutia o výbere a výške poskytnutej humanitárnej pomoci v úzkej súčinnosti medzi MZV SR a MV SR. Systém, v ktorom patrí kľúčové miesto v koordinácii poskytovania humanitárnej pomoci do zahraničia obom hlavným spolupracujúcim vládnym subjektom, si vyžaduje posilnenie zodpovednosti spoločne MZV SR a MV SR.

1. Ciele a priority pre poskytovanie humanitárnej pomoci SR do zahraničia

Poskytovanie humanitárnej pomoci Slovenskej republiky do zahraničia sa bude riadiť nasledovnými cieľmi:

a) 	záchrana ľudských životov vyskytujúcich sa v tiesni alebo v situáciách spôsobených živelnými pohromami, prírodnými katastrofami prípadne konfliktmi;
	
b) 	poskytnúť nestrannú pomoc osobám trpiacim v dôsledku sústavných kríz spôsobených občianskymi vojnami bez ohľadu na etnický pôvod, náboženské vyznanie alebo politické presvedčenie;
	
c) 	poskytnúť pomoc utečencom (osobám prinútených požiadať o azyl mimo domovskú krajinu) a migrujúcim osobám (osobám prinútených opustiť svoje domovy) vo vnútri krajiny, pokiaľ sa nevrátia do svojich domovov;
	
d) 	uskutočnenie rýchlych ozdravných a rekonštrukčných prác tak, aby bolo možné vytvoriť podmienky, v ktorých môže byť pre obete poskytnutá ďalšia pomoc a pripravená dlhodobá rozvojová pomoc;
	
e) 	podpora a uplatňovanie preventívnych programov (osobitne v obzvlášť rizikových oblastiach) zriadením efektívnej inštitucionálnej pomoci, posilnením systémov skorého varovania a opatrenia na ochranu obyvateľstva.

Prioritami poskytovania humanitárnej pomoci sú:

a)	medzinárodné záväzky SR;

b)	poskytovanie humanitárnej pomoci susedným krajinám;

c)	starostlivosť o slovenskú národnostnú menšinu v zahraničí;

d)	štáty špecifického politického, ekonomického a kultúrneho záujmu slovenskej zahraničnej politiky.

2.  Postup pružného reagovania   na  žiadosť alebo potrebu poskytnúť humanitárnu pomoc do  zahraničia

V záujme včasného reagovania na žiadosť alebo potrebu poskytnúť humanitárnu pomoc do zahraničia sa pri rozhodovaní o konkrétnych prípadoch aplikuje nasledovný postup:
a) 	Návrhy na poskytovanie humanitárnej pomoci môže podať ktorýkoľvek rezort, zastupiteľský úrad, prípadne iná inštitúcia. Centrálnou jednotkou zberu, spracovania a vyhodnotenia týchto požiadaviek je MV SR (konkrétne jeho zložka - Úrad civilnej ochrany).
	
b) 	Rozhodnutie o poskytnutí humanitárnej pomoci do zahraničia do výšky zdrojov vyčlenených na tento účel môže prijať minister vnútra iba so súhlasom  ministra zahraničných vecí. Stanovisko ministra zahraničných vecí z hľadiska zahraničnopolitických priorít ako aj z dôvodu súčinnosti zahraničnej služby SR v mieste priameho poskytnutia humanitárnej pomoci je nezastupiteľné. Minister zahraničných vecí SR môže pred prijatím rozhodnutia iniciovať zasadnutie  Koordinačného výboru pre poskytovanie oficiálnej rozvojovej pomoci, ktorý mu k predmetnému prípadu predloží svoje stanovisko. 
	
c) 	Rozhodnutie o poskytnutí humanitárnej pomoci nad výšku zdrojov vyčlenených na tento účel do rozpočtovej kapitoly MV SR schvaľuje na základe spoločného návrhu MV SR a MZV SR vláda Slovenskej republiky. V materiáli sa uvedie, či poskytnutie humanitárnej pomoci vyplynulo zo žiadosti prijímajúcej strany, výzvy medzinárodného spoločenstva alebo na základe posúdenia potreby. Materiál uvedie charakter pomoci (jednostranná, zmluvná alebo mnohostranná), rozsah materiálnej pomoci a informáciu o priamom zapojení ľudských zdrojov, dĺžku trvania záchrannej operácie, spôsob prepravy a finančné vyjadrenie poskytnutej humanitárnej pomoci. 
	
d) 	MV SR po obdržaní súhlasného stanoviska MZV SR zrealizuje poskytnutie humanitárnej pomoci v súčinnosti s ostatnými zainteresovanými rezortmi a podľa možností mimovládnymi organizáciami. 
	
e) 	MV SR po ukončení humanitárnej akcie vypracuje informatívnu správu o priebehu a výsledkoch poskytnutej humanitárnej pomoci, o výške skutočne vynaložených nákladov a zoznam subjektov, ktoré boli zapojené do konkrétnej akcie. 

Za organizačnú, odbornú a technickú stránku realizácie humanitárnej pomoci v zahraničí zodpovedá MV SR. V predloženom návrhu humanitárnej akcie prihliada MV SR na charakter udalostí, vzdialenosť, spôsob prepravy a sleduje primeranosť vynaloženia ľudských zdrojov a finančných prostriedkov pre zvolenú formu pomoci. Tá môže byť poskytnutá ako záchranárska, materiálna, finančná, poradenská pomoc alebo ich kombináciou. Na realizácii humanitárnej pomoci spolupracuje MV SR s mimovládnymi organizáciami, prípadne ďalšími subjektami, ktoré môžu realizovať humanitárnu pomoc. 
Súčasťou systému poskytovania humanitárnej pomoci SR do zahraničia bude vyhodnotenie vynaložených ľudských a materiálnych zdrojov a finančných prostriedkov. Správu o poskytnutej humanitárnej pomoci SR do zahraničia bude minister zahraničných vecí SR v spolupráci s ministrom vnútra predkladať v rámci Správy o oficiálnej rozvojovej pomoci poskytnutej Slovenskou republikou  každoročne v termíne do 30. apríla.

3. Autonómnosť finančných prostriedkov 

Na zabezpečenie zvýšenej kapacity SR poskytovať humanitárnu pomoc do zahraničia vypracuje MZV SR s účinnosťou od roku 2004 časovo neohraničený medzirezortný Program oficiálnej rozvojovej pomoci a v jeho rámci Podprogram humanitárnej pomoci SR do zahraničia. Výšku zdrojov určených na účely humanitárnej pomoci odporúčame dopĺňať každoročne maximálne do výšky 40 mil. Sk. Nevyužité zdroje bude možné po súhlase MF SR prenášať do ďalšieho rozpočtového roku, čím sa preklenie nedostatok financií na projekty humanitárnej pomoci, ktoré majú viacročný charakter. V prechodnom období roku 2003 vyčlení na tento účel MV SR finančné zdroje vo výške 20 mil. Sk v rámci svojho Programu oficiálnej humanitárnej pomoci SR do zahraničia. 

Hoci sú požiadavky na objem pomoci a výšku finančných zdrojov premenlivé, je potrebné disponovať prostriedkami na doplnenie a udržiavanie zásob na požadovanej úrovni. To sa týka prakticky všetkého materiálu (ženijného, spojovacieho, zdravotného, stavebného a ubytovacieho a týkajúceho sa výstroja a proviantu). Navrhuje sa, aby až do 20 % objemu prostriedkov vyčlenených na zabezpečenie humanitárnej pomoci do zahraničia bolo možné použiť na materiálne vybavenie, nákup materiálu a zásob pre účely humanitárnej pomoci.

D.		Záver

Úloha humanitárnej pomoci v medzinárodných vzťahoch naďalej vzrastá. Možno konštatovať, že pretrváva trend odvodzovania stupňa rozvoja krajiny vo svete od miery cieľavedomého budovania a zvyšovania potenciálu na poskytovanie humanitárnej a rozvojovej pomoci v zahraničí. Navrhnutý jednotný postup pri poskytovaní humanitárnej pomoci SR do zahraničia zabezpečí reálne ovplyvňovanie systému rezortom zahraničných vecí. Tým sa humanitárna akcia vlády SR stane významným prvkom efektívnej zahraničnej politiky krajiny.
Predložený návrh 	prehlbuje spoluprácu medzi MV SR a MZV SR pri rozhodovaní o poskytnutí humanitárnej pomoci SR v zahraniční. Návrh jednotného postupu nezasahuje do kompetencií ústredných  orgánov štátnej správy participujúcich na poskytovaní humanitárnej pomoci v zahraničí. Hlavným cieľom nového mechanizmu je prispieť k zefektívneniu humanitárnej pomoci z hľadiska koordinácie, rýchlosti a foriem zapojenia neštátnych subjektov do poskytovania pomoci. Dôležitými kritériami jeho úspešnosti bude zvýšenie celkovej efektívnosti a prínosu poskytovanej pomoci v závislosti od potrieb postihnutej krajiny s využitím medzinárodnej koordinácie a zlepšením spolupráce s domácimi a medzinárodnými mimovládnymi organizáciami. 
Stabilita, pohotovosť a udržateľnosť vyčlenených finančných prostriedkov, ktoré navrhnutá reforma mechanizmu vnáša do systému humanitárnej pomoci SR, prispieva k zdokonaleniu jej programovej, inštitucionálnej a rozhodovacej zložky. Predložený návrh jednotného postupu zabezpečí, aby Slovensko do budúcnosti disponovalo stabilným, konsolidovaným, kapacitne a finančne primeraným prostredím, porovnateľným so susednými krajinami a zodpovedajúcim členskej krajine OECD a v krátkom čase taktiež  členskej krajine EÚ.