Návrh súboru indikátorov pre sledovanie plnenia opatrení 
Národného programu reforiem SR

apríl 2007

Obsah

Úvod
1	Východiská pre výber indikátorov
2	Návrh základného súboru indikátorov
2.1	Makroekonomický rámec
2.2	Vzdelávanie
2.3	Zamestnanosť a sociálna inklúzia
2.4	Podnikateľské prostredie
2.5	Energetika
2.6	Veda, výskum a inovácie
2.7	Informačná spoločnosť
2.8	Životné prostredie
3	Návrh širšieho súboru indikátorov
Záver
Príloha č. 1 - Definície indikátorov
Príloha č. 2 – Súhrnná tabuľka indikátorov

Úvod

V posledných rokoch prešlo Slovensko hlbokými štrukturálnymi zmenami, ktoré mu pomohli dosiahnuť súčasné pozitívne makroekonomické výsledky. Daňová reforma, reforma dôchodkového systému, reforma zdravotníctva, reforma sociálneho systému a trhu práce, reforma školstva, reforma verejnej správy a reforma riadenia verejných financií postupne prinášajú výsledky. Všetky tieto zmeny posilňujú pozíciu Slovenska v globálnej ekonomike, čím zároveň vytvárajú podmienky pre rast životnej úrovne obyvateľstva za predpokladu, že sa pozitívne výsledky reforiem udržia.

V marci 2005 rozhodli hlavy členských štátov na summite Európskej rady zdynamizovať lisabonský proces a prijali niekoľko zásadných opatrení, ktoré čiastočne zmenili obsah, rovnako ako aj spôsob realizácie zámerov a cieľov lisabonskej stratégie. Hlavnou obsahovou zmenou bolo zdôraznenie implementácie opatrení, čiastočné zúženie priorít stratégie a koncentrácia úsilia na ekonomickú oblasť -  na rast a zamestnanosť. V súlade s novými procesmi koordinácie sa stratégie členských krajín začali koncipovať v rámci trojročných programových cyklov a sú prezentované v národných programoch reforiem.

Na začiatku roka 2005 vláda SR schválila „Stratégiu konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 – Lisabonskú stratégiu pre Slovensko,“ ktorej akčné plány sa stali východiskom pre formulovanie priorít Národného programu reforiem SR na roky 2006 – 2008. Národný program reforiem, ktorý vláda SR schválila v októbri 2005, prezentuje ekonomickú stratégiu krajiny a vôľu Slovenska prostredníctvom implementácie lisabonskej agendy EÚ do národnej stratégie a politiky čo najrýchlejšie dobehnúť životnú úroveň najvyspelejších krajín Spoločenstva. Tento cieľ sa dá dosiahnuť iba prostredníctvom vysokého a dlhodobo udržateľného hospodárskeho rastu. V trhovej ekonomike ho štát môže podporiť len tak, že bude vytvárať vhodné podmienky pre rast ekonomiky a dlhodobej konkurencieschopnosti krajiny. V programovom období rokov 2006 – 2008 sa teda bude sústreďovať pozornosť Slovenska na tieto prioritné oblasti: vzdelávanie a zamestnanosť, informačná spoločnosť, veda, výskum a inovácie, podnikateľské prostredie, energetika a životné prostredie. Zlepšenie podmienok v týchto oblastiach by malo byť hlavným katalyzátorom ekonomického rastu, ktorý je nevyhnutný pre dosiahnutie vyššej životnej úrovne.

Národný program reforiem Slovenska je koncipovaný na dvoch pilieroch. Prvým je úspešné dokončenie štrukturálnych reforiem a udržanie ich pozitívnych výsledkov. Druhý pilier je postavený na efektívnom zapojení Slovenska do zámerov lisabonskej stratégie – na rozvoji znalostnej ekonomiky. 

V októbri 2006 bola predložená Európskej komisii prvá Správa o pokroku v implementácii Národného programu reforiem Slovenskej republiky na roky 2006 – 2008, ktorá prevažne verbálne popisovala realizáciu stanovených reformných opatrení bez primeranej kvantifikácie efektov. Hodnotí značne zúžený rozsah aktivít Slovenska v rámci plnenia cieľov Lisabonskej stratégie. Predchádzajúca vláda, i keď prejavila zvýšenú aktivitu pri implementácii strategických zámerov Európskej únie do svojej hospodárskej politiky, v  Stratégii konkurencieschopnosti SR z roku 2005 rozpracovala štyri prioritné oblasti Slovenska do konkrétnych opatrení len do konca 1. polroka 2006, prakticky do konca svojho funkčného obdobia. 

Snaha novej vlády preklenúť absenciu ďalších opatrení v rámci Národného programu reforiem SR na roky 2006 - 2008 bola čiastočne prezentovaná v implementačnej správe, vyšší stupeň vyjasnenosti zámerov tejto vlády bol predložený Európskej komisii formou Dodatku k Národnému programu reforiem SR na roky 2006 – 2008 v decembri 2006. 

Na základe Správy o implementácii NPR Európska komisia hodnotí SR vo svojej Ročnej správe o pokroku (Annual Progress Report - APR) ako krajinu, ktorá dosahuje pokrok v implementácii Národného programu reforiem. V hierarchii hodnotenia Európskej komisie (veľmi dobrý pokrok, dobrý pokrok, pokrok, limitovaný pokrok) to nie je veľmi uspokojujúca pozícia. Slovensko by malo zvýšiť úsilie pri implementácii nevyhnutných opatrení predovšetkým v oblastiach, v ktorých Európska komisia identifikovala nedostatky. Odporúčania sa týkajú tak politiky zamestnanosti, ako aj mikroekonomickej politiky. Dosiahnutý pokrok je charakterizovaný ako neurčitý, predovšetkým z hľadiska rešpektovania záverov jarného zasadania Európskej rady v marci 2006, ktoré sa mali premietnuť do konkrétnych opatrení. Nasledujúci prehľad dokumentuje pozíciu Slovenska v porovnaní s ostatnými členskými krajinami EÚ:

Hodnotenie implementovania  NPR EK v APR 2006	
 Hodnotenie	 Krajina	
veľmi dobrý pokrok	Dánsko, Estónsko, Írsko, Luxembursko, Fínsko, Švédsko	
dobrý pokrok	Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Cyprus, Litva, Malta, Holandsko, Rakúsko, Portugalsko, Slovinsko, Veľká Británia 	
pokrok	Lotyšsko, Slovensko	
limitovaný pokrok	Česká republika, Grécko, Maďarsko, Poľsko	
Poznámka: Taliansko dostalo zmiešané hodnotenie. 	

Za najslabšie oblasti implementácie opatrení a tým najvyššie priority Slovenska označila Európska komisia oblasť výskumu, vývoja, inovácií a vzdelávania, v ktorých absentuje jasná stratégia a priority. Zvýšené aktivity si vyžaduje proces zlepšovania zručností uchádzačov o prácu a presadzovanie celoživotného vzdelávania. Ďalšie úsilie bude potrebné venovať redukcii dlhodobej nezamestnanosti, zvlášť medzi znevýhodnenými skupinami vrátane rómskej menšiny.

Ďalším vážnym nedostatkom strategických dokumentov Slovenska (Národného programu reforiem SR, správy o implementácii opatrení i dodatku k NPR), na ktorý Európska komisia poukazuje,  je absencia hodnotenia dosiahnutých výsledkov prostredníctvom kvantitatívnych ukazovateľov, kvantifikácie očakávaných efektov a kvantifikácie vplyvu prijímaných opatrení na štátny rozpočet.

Stratégie sú nepochybne dôležitým nástrojom pre správne nasmerovanie aktivít v ekonomike. Avšak to, či daná stratégia bude hodnotená naozaj pozitívne, záleží hlavne od toho, do akej miery sa budú v nej vytýčené ciele napĺňať. Z tohto dôvodu je dôležité sledovať, či sa v daných oblastiach dosiahol určitý pokrok a vytvoriť transparentný kontrolný mechanizmus, ktorý zabezpečí jednoduché verejné sledovanie. Preto Európska komisia požaduje, aby dosiahnuté výsledky boli vyhodnocované aj  prostredníctvom kvantitatívnych ukazovateľov. V záujme tejto požiadavky iniciovala v rámci výboru pre hospodársku politiku  (Economic Policy Committee) vytvorenie pracovnej skupiny pre štrukturálne indikátory, ktorá sa zaoberala vytvorením takej sústavy indikátorov, ktorá by umožnila čo najkomplexnejšie sledovanie dosiahnutých efektov. Rokovania pracovnej skupiny vyústili do vypracovania komplexného súboru štrukturálnych indikátorov, ktorý reprezentuje zjednotený názor členských krajín na hodnotenie tejto oblasti. Súbor indikátorov sa využíva jednak pre interné potreby EK v rámci jej každoročných hodnotení pokroku v členských krajinách a jednak je vhodným východiskom pri koncipovaní sústavy štrukturálnych indikátorov na národnej úrovni. 

Cieľom materiálu je predložiť návrh komplexného a ľahko zrozumiteľného súboru ukazovateľov, ktorý umožní monitorovať dosiahnutý pokrok v implementácii priorít a cieľov národnej lisabonskej stratégie. Návrh súboru ukazovateľov predstavuje prienik odporúčaní EK a rešpektovanie národných špecifík pri plnení úloh lisabonského procesu. 

Mierne modifikovaná a zúžená sústava ukazovateľov už bola zaradená aj do prílohy Národného programu reforiem Slovenskej republiky na roky 2006 – 2008 i do prílohy Správy o pokroku v implementácii Národného programu reforiem Slovenskej republiky na roky 2006 – 2008.

Napriek tomu je potrebné venovať predloženej sústave ďalšiu pozornosť, lebo pokrok v oblastiach špecifikovaných lisabonskou stratégiou bude možné sledovať systematicky iba vtedy, ak navrhnutý súbor indikátorov bude ustálený a podporený všeobecným konsenzom subjektov zainteresovaných v lisabonskom procese. Preto k tomu, aby sa v čo najväčšej miere zabezpečila stabilita súboru, predkladá sa na posúdenie vecne príslušným rezortom. Z tohto dôvodu základnou ambíciou tohto materiálu je iniciovať k nemu diskusiu a až na základe relevantných odporúčaní účastníkov diskusie prikročiť k vypracovaniu finálnej, všeobecne akceptovanej a záväznej verzie súboru indikátorov.

Ďalšou ambíciou ustáleného súboru indikátorov je presadiť prostredníctvom neho mechanizmus pre systematické stanovovanie kvantitatívnych cieľov v  prioritných oblastiach Slovenska v rámci príslušného programového obdobia. Splnenie tohto cieľa bude závisieť aj od toho, do akej miery sa indikátory stanú súčasťou programových štruktúr kapitol štátneho rozpočtu. Pokiaľ charakter indikátora neumožní, aby sa stal súčasťou programových štruktúr, mal by byť využitý ako základ pre výber  a formuláciu súvisiacich indikátorov a cieľov.

Predložený návrh je rozdelený do troch častí. Prvá časť vo všeobecnej rovine zdôvodňuje východiská výberu indikátorov. Druhá časť prezentuje navrhovaný súbor indikátorov rozčlenený podľa ich obsahovej príslušnosti k hlavným prioritám Národného programu reforiem SR. V rámci každej priority je na záver uvedený prehľad vývoja hodnôt navrhovaných indikátorov. Tretia časť uvádza prehľad ďalších indikátorov, ktoré by mohli podporiť, resp. doplniť vypovedaciu schopnosť základných indikátorov, ich výpoveď však nie je natoľko komplexná, aby mohli byť zaradené do návrhu základného súboru.

Pôvodný návrh súboru bol vypracovaný Inštitútom finančnej politiky Ministerstva financií a bol následne dopracovaný v spolupráci so sekciou rozpočtovej politiky Ministerstva financií, Ministerstvom hospodárstva, Ministerstvom životného prostredia, Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny, Ministerstvom školstva a Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja.

Na základe záverov jarného zasadania Európskej rady v marci 2007 bola v rámci NPR rozpracovaná aj energetická a environmentálna politika, preto po spolupráci s príslušnými rezortmi bol súbor doplnený aj o ďalšie indikátory sledujúce oblasť energetiky a životného prostredia.

Príloha materiálu obsahuje definície indikátorov a súhrnnú tabuľku o vývoji ich hodnôt. Definície navrhovaných kľúčových i vedľajších indikátorov sa nachádzajú v prvej časti prílohy. Druhú časť prílohy tvorí súhrnná tabuľka navrhovaných indikátorov, ktorá poskytuje prehľad vývoja indikátorov vo všetkých štyroch prioritných oblastiach NPR. Táto tabuľka by mala slúžiť ako východisko pre pravidelné hodnotenie pokroku pri plnení priorít a cieľov Slovenska.

1	
Východiská pre výber indikátorov

Základným kritériom pre selekciu indikátorov bola voľba takých relevantných ukazovateľov, ktoré budú  vhodné pre sledovanie pokroku v implementácii opatrení v rámci prioritných oblastí Národného programu reforiem SR na roky 2006 – 2008 a monitorovanie makroekonomického vývoja, pretože projekcia opatrení národného programu reforiem musí byť prepojená s projekciou makroekonomickej a fiškálnej politiky. Relevantné indikátory sú rozdelené do ôsmich tematických skupín:

•	makroekonomický rámec,
•	vzdelávanie,
•	zamestnanosť a sociálna inklúzia,
•	podnikateľské prostredie,
•	energetika,
•	veda, výskum a inovácie,
•	informačná spoločnosť,
•	životné prostredie.

Táto kapitola prezentuje snahu o výber takých ukazovateľov, ktorých vypovedacia schopnosť by na žiaducej úrovni pokrývala prioritné oblasti a adekvátne interpretovala výsledky realizácie opatrení v rámci plnenia stanovených cieľov. 

Koncipovanie súboru indikátorov je podriadené jednak národným špecifikám lisabonského procesu a jednak rešpektuje aj odporúčania Európskej komisie, predovšetkým závery pracovnej skupiny pre štrukturálne indikátory, ktorá bola uvedená v úvode tohto materiálu. Pracovná skupina odporučila k jednotlivým usmerneniam (usmerneniam č. 1 – č. 16) Integrovaných zásad hospodárskej politiky EÚ zoznam indikátorov, ktoré môžu byť využité pre monitorovanie uskutočnených opatrení. Zároveň upozornila, že navrhnuté indikátory nepokrývajú v mnohých prípadoch celú hodnotenú oblasť, a preto sa musia používať a interpretovať s primeranou opatrnosťou. Návrh preberá ukazovatele aj z užšieho zoznamu 14 štrukturálnych indikátorov odsúhlasených Radou, ktoré Európska komisia využíva vo svojich hodnotiacich správach už od roku 2004. Užší zoznam umožňuje výstižnejšie a lepšie hodnotenie lisabonskej agendy v čase a na nadnárodnej úrovni.

Dôležitým kritériom pri tvorbe sústavy ukazovateľov bola aj miera medzinárodnej porovnateľnosti ukazovateľov (benchmarking). Hlavnou výhodou využívania benchmarkingu je jeho pozitívny stimulujúci vplyv pri implementovaní opatrení lisabonskej stratégie. Benchmarking umožňuje merať a porovnávať výkonnosť príslušných národných veličín s úrovňou EÚ, čím identifikuje aktuálnu pozíciu krajiny v rámci napredovania lisabonskej agendy spoločenstva, odhaľuje silné a slabé stránky  procesu, čím predurčuje hierarchiu priorít. Tým pomáha identifikovať krajinám slabé miesta a vyhnúť sa chybám pri aplikovaní svojich hospodárskych politík, a tak prispieť k vzájomnému učeniu sa krajín v rámci spoločenstva. 

Pri využívaní benchmarkingu však nemožno abstrahovať ani od jeho nedostatkov, ku ktorým patrí predovšetkým riziko poskytovania neflexibilných čiastkových informácií, ktoré v prípade rigidného premietnutia do hospodárskej politiky nemusia byť v súlade národnými prioritami. Prístup „jedna veľkosť sedí všetkým“ spôsobuje, že heterogenita medzi krajinami je nízka. Rizikom je aj možná manipulácia s dátami a neúmerné úsilie mať pod kontrolou kvantitatívne aspekty štrukturálnych reforiem, ktoré by sa prejavili v podobe zvrátených pohnútok v prípade oportunistického správania. Ďalšími parciálnymi nevýhodami sú metodologické nedostatky indikátorov, časové oneskorenie medzi uskutočňovaním reformy a zmenami v hodnote indikátorov a niekedy aj slabá korelácia medzi politickými cieľmi a hodnotami indikátorov.

Napriek tomu, že sledovanie pokroku pri napĺňaní cieľov lisabonskej stratégie sa zameriava predovšetkým na aktivity v rámci Slovenska, je žiaduce, aby sa vybrané indikátory nesledovali izolovane, ale aby existovala maximálne možná miera ich medzinárodného porovnania. Sledovanie vývoja iba v čase nemusí dostatočne odzrkadľovať skutočné potreby. Preto je nevyhnutné, aby sa pri hodnotení pokroku zohľadňoval aj stav vo vyspelých ekonomikách, ktorý by mal byť pre Slovensko benchmarkom. Izolované sledovanie môže viesť k nízkym ambíciám, keďže aj malé zlepšenie môže navodiť dojem, že sa v danej oblasti vyvinul dostatok aktivít, napriek tomu, že reálna situácia môže byť oveľa menej lichotivá. Na základe týchto poznatkov boli zaradené do súboru prevažne indikátory, ktoré sú porovnateľné aj na medzinárodnej úrovni.

Výber bol upriamený na priame ukazovatele, ktoré priamo merajú výsledky uskutočnených opatrení, čo umožňuje ich jednoznačnú interpretáciu a prostredníctvom nich možno čo najexplicitnejšie sledovať plnenie vytýčených cieľov.

Ďalším kritériom pri členení indikátorov bol typ indikátora, tzn. či ide o ukazovateľ merajúci vstupy, výstupy alebo výsledky. Rozdiely medzi týmito typmi ukazovateľov najjednoduchšie demonštruje nasledujúci príklad. Cieľom modernej vzdelávacej politiky nie je iba samotné zvyšovanie kvality vzdelania obyvateľstva, ale v prvom rade dosiahnuť stav, aby lepšia vzdelanosť pomohla mladým ľuďom nájsť si prácu. Príkladom indikátorov v troch spomínaných kategóriách môžu byť: (i) indikátor pre kvantifikáciu vstupu – suma finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu, ktorú má vysoká škola k dispozícií, (ii) indikátor pre kvantifikáciu výstupu – počet absolventov vysokých škôl, (iii) indikátor pre kvantifikáciu výsledku – zamestnanosť/nezamestnanosť absolventov, resp. tých, ktorí majú ukončené vysokoškolské vzdelanie. Posledne spomínaný typ je najvhodnejšou kvantifikáciou pokroku v jednotlivých oblastiach, lebo hodnotí výsledok uplatňovaného mixu politík. Nedostatkom výsledkových indikátorov je, že majú nižšiu priamu vypovedaciu hodnotu pre hodnotenie konkrétnych politík, lebo hodnotu výsledkového indikátora už môže ovplyvniť viac vedľajších nepriamych okolností. Indikátory vstupu/výstupu sú častejšie považované za politické indikátory (policy indicators), keďže majú priamy vzťah k daným politikám a merajú vplyvy politík v zmysle dosahovaných cieľov. Ich cieľom je empiricky merať zmeny, ktoré vzniknú v dôsledku konkrétnych politických opatrení. Do zoznamu boli preto rovnomerne zahrnuté aj indikátory prvého a druhého typu.

Základnou požiadavkou pri sledovaní indikátorov je relevantnosť zdroja. Veľká časť ukazovateľov je súčasťou sústavy štrukturálnych indikátorov, ktorú Európska rada schválila ako východisko pre pravidelné hodnotenie pokroku v realizácii vytýčených cieľov v oblasti lisabonskej stratégie. Ich garantom je Eurostat, ktorý pri štatistických zisťovaniach spolupracuje s jednotlivými národnými štatistickými úradmi. Aj ostatné ukazovatele pochádzajú zo spoľahlivých zdrojov, akými sú prehľady OECD, Európskej komisie, ŠÚ SR a pod.

Medzi ďalšie kritériá výberu ukazovateľov patria aj ľahká zrozumiteľnosť indikátorov, existencia dostatočne dlhých časových radov a do istej miery aj samotná dostupnosť indikátorov.

V súbore je obmedzené použitie kompozitných indikátorov, ako sú napríklad indikátory OECD – „Trh produktov“ alebo „Ochrana zamestnanosti“. Hoci kompozitné ukazovatele môžu pokrývať širokú oblasť, ich výrazným nedostatkom je zložitejšia interpretácia. Preto sú v sústave uvedené len také kompozitné indikátory, ktoré sa dajú zrozumiteľne interpretovať a sú prínosom pre sledovanie danej oblasti.

2	
Návrh základného súboru indikátorov

Návrh základného súboru indikátorov je podriadený potrebám hodnotenia pokroku v prioritných oblastiach Národného programu reforiem SR. Vývoj týchto indikátorov je žiaduce konfrontovať aj s indikátormi pre sledovanie základného makroekonomického rámca, ktorý je na jednej strane východiskom pre úspešné plnenie úloh v prioritných oblastiach a na druhej strane je vývoj  makroekonomických veličín ovplyvňovaný práve efektmi dosahovanými pri realizácii opatrení.

2.1	Makroekonomický rámec

Dlhodobú výkonnosť nie je možné budovať na výrobe s nízkou pridanou hodnotou. Ak chceme, aby životná úroveň rástla dlhodobo, musíme vytvárať podmienky pre rozvoj znalostnej ekonomiky, ktorá bude produkovať vysokú pridanú hodnotu. Hospodársky rast musí byt založený na schopnosti ľudí pracovať s neustále novými informáciami, produkovať nové poznatky a využívať ich v praxi. Indikátory pre hodnotenie makroekonomického rámca môžu byť vecne rozdelené do troch skupín opisujúcich:

•	ekonomickú výkonnosť,
•	udržateľnosť ekonomického vývoja,
•	životnú úroveň.

Hrubý domáci produkt (HDP) vyjadruje hodnotu výrobkov a služieb, ktoré na území krajiny vyprodukovali všetky ekonomické subjekty za jeden rok. Reálny rast HDP [0.1] vyjadruje medziročný rast HDP a je kľúčovým predpokladom pre rast životnej úrovne obyvateľstva.

Keď chceme porovnať ekonomickú výkonnosť Slovenska s vyspelými krajinami je vhodné sledovať ukazovateľ HDP na obyvateľa [0.1.1], ktorý umožňuje medzinárodnú komparáciu zohľadňujúcu veľkosť danej krajiny.

Za komplexný ukazovateľ efektívnosti fungovania celej ekonomiky sa všeobecne považuje ukazovateľ reálnej produktivity práce [0.2] vyjadrený ako pomer HDP v stálych cenách ku počtu zamestnaných osôb. Vyjadruje, koľko jednotiek HDP za dané obdobie jeden pracovník vygeneruje. Sleduje sa pritom zamestnanosť podľa ESA 95, ktorá je metodicky porovnateľná s HDP. Z pohľadu makroekonomickej politiky, je dôležité porovnávať rast produktivity práce s rastom reálnych miezd.  Ak sa totiž reálne mzdy zvyšujú rýchlejším tempom ako produktivita práce, potom môžu vyvolať inflačné tlaky v ekonomike.

Z dôvodu medzinárodnej komparácie produktivity práce bol do súboru zaradený aj ukazovateľ produktivity práce na zamestnanca [0.2.1], ktorý už zohľadňuje aj výmenné kurzy a cenové hladiny v jednotlivých krajinách prostredníctvom vyjadrenia cez paritu kúpnej sily. Pri oboch týchto pohľadoch sa však nerozlišuje medzi plným a polovičným pracovným úväzkom. 

Pre účely komplexnej analýzy bola preto zaradená do súboru aj produktivita práce na odpracovanú hodinu [0.2.2]. Daný ukazovateľ eliminuje vyššie spomenutý nedostatok, čo je dôležité hlavne v obdobiach, keď sa uskutočňujú reformy na trhu práce.

Stabilná miera inflácie [0.3] je potrebná nielen pre splnenie maastrichtského kritéria z dôvodu prijatia eura v roku 2009, ale stabilný cenový vývoj v podmienkach danej ekonomiky je aj dôležitým predpokladom pre dosiahnutie zdravého vývoja hospodárstva.

Fiškálna pozícia je určená saldom verejnej správy [0.4] a hrubým verejným dlhom [0.5]. Stabilita a dlhodobá udržateľnosť fiškálnej politiky sú základnou podmienkou dlhodobo udržateľného hospodárskeho rastu.

Na sledovanie rastu životnej úrovne obyvateľstva sú vhodné indikátory rast reálnych miezd [0.6], ktorý ukazuje ako rastú reálne peňažné príjmy zamestnaných osôb v ekonomike (tvoria majoritnú časť príjmov domácností), a reálny rast spotreby domácností [0.7] naznačujúci rast ich skutočných výdavkov, t. j. zvýšenie úrovne blahobytu domácností.

Základný makroekonomický rámec dokumentuje nasledujúca tabuľka č. 1.

Tabuľka č. 1
 	Makroekonomický rámec	 	2002	2003	2004	2005	2006	
0.1	Reálny rast HDP	EU 25	1,2	1,3	2,4	1,7	-	
	(% zmena za predchádzajúci rok, stále ceny roku 2000)	SK	4,1	4,2	5,4	6,0	-	
0.1.1	HDP na obyvateľa	EU 25	100	100	100	100	-	
	(v % HDP na obyvateľa, PKS, EU 25=100)	SK	51,0	52,8	54,4	57,1	-	
0.2	Rast reálnej produktivity práce	SK	4,7	2,3	5,8	4,6	5,8	
	(% zmena HDP na zamestnanca, ESA)							
0.2.1	Produktivita práce na zamestnanca	EU 25	100,0	100,0	100,0	100,0	-	
	(v % HDP na zamestnanca, PKS, EU 25=100)	SK	59,1	60,1	62,2	64,8	-	
0.2.2	Produktivita práce na odpracovanú hodinu	EU 25	100,0	100,0	100,0	-	-	
	(v % HDP na odpracovanú hodinu, PKS, EU 25=100)	SK	57,2	60,2	61,2	-	-	
0.3	Miera inflácie	EU 25	2,1	2,0	2,0	2,2	2,2	
	(v %, HICP)	SK	3,5	8,4	7,5	2,8	4,3	
0.4	Saldo verejnej správy	EU 25	-2,3	-3,0	-2,7	-2,3	-	
	(v % HDP)	SK	-7,7	-3,7	-3,0	-3,1	-	
0.5	Hrubý verejný dlh	EU 25	60,4	62,0	62,4	63,2	-	
	(v % HDP)	SK	43,3	42,7	41,6	34,5	-	
0.6	Rast reálnych miezd	SK	5,8	-2,0	2,5	6,3	3,3	
	(v %)							
0.7	Reálny rast spotreby domácností	SK	5,2	0,1	3,8	7,2	6,3	
	(v %, ESA)							
Zdroj: Eurostat, ŠÚ SR	

2.2	Vzdelávanie

Zvyšovanie úrovne vzdelania obyvateľov ako predpokladu pre vysokú produktivitu práce je najlepšou zárukou dlhodobo vysokej životnej úrovne. Oblasť vzdelávania je pokrytá indikátormi pre kvantifikáciu výstupu a výsledku, ktoré hodnotia tak kvantitatívnu, ako aj kvalitatívnu stránku vzdelávacieho systému. 

Medzi kľúčové indikátory oblasti vzdelávania je zaradený indikátor hodnotiaci stredoškolsky vzdelanú mládež [1.1]. Monitoruje mladých ľudí, ktorí dosiahli prinajmenšom stredoškolské vzdelanie alebo dokončili pomaturitné štúdium. 

Popri úspešných absolventoch stredných škôl je nutné brať do úvahy aj mládež bez maturity [1.2]. O veľkosti danej skupiny nám poskytne informáciu percentuálny podiel populácie vo veku 18 - 24 rokov so základným alebo stredoškolským vzdelaním bez maturity, ktorá nepokračuje v ďalšom vzdelávaní.

Hlavným rastovým impulzom znalostnej spoločnosti však naďalej ostávajú vysokoškolsky vzdelaní ľudia, preto je nevyhnutné monitorovať absolventov vysokých škôl. Vysokoškolsky vzdelaní ľudia vo všeobecnosti tvoria podstatne vyššiu pridanú hodnotu. Navyše sledovanie počtu absolventov poskytuje aj jasnejší signál budúceho vývoja vzdelanostnej úrovne spoločnosti. Ukazovateľ absolventi vysokoškolského štúdia [1.3] informuje o podiele absolventov vysokoškolského alebo doktorandského štúdia na populácii vo veku 20 - 29 rokov. 

Flexibilitu pracovnej sily, ktorá musí byť v budúcnosti pripravená reagovať na zmeny trhu práce, je nevyhnutné podporovať programami celoživotného vzdelávania [1.4]. Podmienky modernej spoločnosti a štrukturálne zmeny v ekonomike nútia ľudí neustále získavať nové poznatky a osvojovať si nové zručnosti. Vytvorenie funkčného systému ďalšieho vzdelávania je preto vhodným nástrojom, ktorý umožní ľuďom zaradiť sa a zotrvať na trhu práce, alebo si nájsť lepšiu pozíciu v modernej znalostnej spoločnosti. 

Popri kvantitatívnych ukazovateľoch typu počet mladých ľudí so stredoškolským vzdelaním, či vysokoškolských absolventov je dôležité pokryť aj kvalitatívny rozmer vzdelávania. Súhrnný pohľad na školský systém, jeho funkčnosť a efektívnosť ponúkajú medzinárodné porovnávacie prieskumy. Pod záštitou OECD sa v trojročnom intervale pripravuje hodnotenie PISA.  V navrhovanom súbore preto figuruje PISA index [1.5], ktorý je vytvorený na základe výsledkov štúdie PISA 2003. Testujú sa v ňom schopnosti mladých vo veku 15 rokov v troch základných oblastiach, a to: matematika, veda a čítanie. Prieskum sa zameriava hlavne na testovanie schopností študentov využívať poznatky pri riešení reálnych problémov a analyzovaní textu. Do tohto projektu je okrem krajín OECD zapojených aj ďalších 10 krajín. 

V rámci prieskumu PISA treba zvláštnu pozornosť venovať podielu 15-ročných žiakov s nízkou schopnosťou čítať s porozumením [1.6]. Sledovaný indikátor hodnotí schopnosť mladých žiakov osvojiť si a použiť nové vedomosti. Snaží sa poukázať na schopnosť žiakov rozoznávať slová, plynulo čítať, či porozumieť jednoduchým textom. Viac ako na pochopenie konkrétneho čítaného textu sa zameriava na schopnosť využiť prečítaný text v praktických - životu prospešných situáciách. Zníženie podielu skupiny, ktorá môže mať problémy s ďalším vzdelávaním a uplatnením v praxi, je totiž z hľadiska snahy budovať vzdelanú spoločnosť nevyhnutné.

Vzdelávanie je dôležitým prvkom rozvoja vedomostnej spoločnosti. Na zabezpečenie kvalitného vzdelávania je potrebný dostatočný objem finančných prostriedkov. Zvyšovanie verejných výdavkov na vzdelávanie [1.7].  vychádza prevažne z filozofie, že táto investícia prinesie v budúcnosti benefity nielen jednotlivcom ale aj spoločnosti.

Z iniciatívy Európskej komisie sa bude vykonávať pravidelné hodnotenie oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Komisia raz ročne pripraví hodnotiacu správu, v ktorej identifikuje silné a slabé stránky stratégie Education & Training 2010. Hodnotenie bude vykonané v 30 krajinách na základe sústavy 29 indikátorov. Jedným z nich je indikátor výdavkov na vysokoškolského študenta [1.8], výdavky sa porovnávajú  s HDP na obyvateľa danej krajiny. Takýto relatívny ukazovateľ zohľadňuje finančné možnosti jednotlivých krajín a poukazuje na skutočný pokrok v snahe zvyšovať financie určené pre vzdelávanie zo súkromných i verejných zdrojov. 

Postavenie Slovenska v oblasti vzdelávania dokumentuje nasledujúca tabuľka č. 2.
Tabuľka č. 2
1	Vzdelávanie	 	2002	2003	2004	2005	2006	
1.1	Stredoškolsky vzdelaná mládež	EU 25	76,7	76,3	77,1	77,5	-	
	(v %, mládež vo veku 20-24 rokov)	SK	94,5	94,1	91,7	91,8	-	
1.2	Mládež bez maturity	EU 25	16,6	16,2	15,6	15,2	15,1	
 	(v %, mládež vo veku 18-24 rokov, nepokračuje v ďalšom štúdiu)	SK	5,6	4,9	7,1	5,8	6,4	
1.3	Absolventi vysokoškolského štúdia	EU 25	-	-	-	-	-	
	(vo veku 20-29 rokov, v % na 1000 obyvateľov rovnakej vekovej skupiny)	SK	26,3	29,0	31,8	-	-	
1.4	Celoživotné vzdelávanie	EU 25	7,6	9,0	9,9	10,2	-	
	(v %, vo veku 25-64 rokov)	SK	8,5	3,7	4,3	4,6	-	
1.5	PISA Index	OECD	-	1492	-	-	-	
	(čítanie, znalosti vedy a matematiky u 14 a 15 ročných)	SK	-	1462	-	-	-	
1.6	Nízka schopnosť žiakov čítať s porozumením	EU 25	-	19,8	-	-	-	
 	(v %, vo veku 15 rokov)	SK	-	24,9	-	-	-	
1.7	Verejné výdavky na vzdelávanie	EU 25	5,1	5,2	-	-	-	
 	(v % na HDP)	SK	4,3	4,34	-	-	-	
1.8	Výdavky na vysokoškolského študenta	OECD	-	43	-	-	-	
 	(v % na HDP/obyvateľ)	SK	-	36	-	-	-	
Zdroj: Eurostat,  EK, OECD	

2.3	Zamestnanosť a sociálna inklúzia

Indikátory pre sledovanie vývoja zamestnanosti a sociálnej inklúzie sa okrem kvantitatívneho hodnotenia  zamestnanosti snažia kvalitatívne vyjadriť aj situáciu v rizikových skupinách, vyrovnávanie sa s nepriaznivým demografickým vývojom, ako aj spôsob merania veľkosti daňovo-odvodového zaťaženia práce nízkopríjmových skupín. Členenie jednotlivých indikátorov zodpovedá sledovaným vekovým skupinám alebo  pohlaviu.

Rast zamestnanosti [2.1] a prostredníctvom neho dosiahnutie vysokej celkovej miery zamestnanosti [2.2] je jedným zo základných predpokladov pre stabilný rast životnej úrovne obyvateľstva. V rámci súboru sa zvlášť sleduje aj miera zamestnanosti – ženy [2.2.1] a miera zamestnanosti – muži [2.2.2] aj vzhľadom na lisabonský cieľ zvyšovania zamestnanosti žien (60 % do roku 2010).

Potrebné je monitorovať aj celkovú mieru zamestnanosti starších [2.3], keďže zvyšovanie zamestnanosti starších ľudí (50 % do roku 2010) patrí taktiež medzi základné lisabonské ciele. Z pozície Slovenska má osobitný význam sledovať tento indikátor zvlášť za ženy a zvlášť za mužov - miera zamestnanosti starších – ženy [2.3.1] a miera zamestnanosti starších – muži [2.3.1], pretože predovšetkým v prípade starších žien Slovensko zaostáva za priemerom krajín EÚ 25.

Taktiež je potrebné znižovať celkovú mieru nezamestnanosti [2.4], ktorá je úzko spätá s predchádzajúcimi indikátormi. Taktiež osobitne sledujeme aj mieru nezamestnanosti – ženy [2.4.1] a mieru nezamestnanosti – muži [2.4.1].

Medzi indikátory bola zaradená aj celková miera ekonomickej aktivity [2.5], miera ekonomickej aktivity – ženy [2.5.1] a miera ekonomickej aktivity – muži [2.5.1] Miera aktivity všeobecne hovorí o podiele zamestnaných a aktívne si hľadajúcich prácu na celkovej populácii v produktívnom veku.

V oblasti zamestnanosti je potrebné venovať špeciálnu pozornosť určitým rizikovým skupinám. Za najrizikovejšiu skupinu možno označiť dlhodobo nezamestnaných (12 mesiacov a viac). Miera dlhodobej nezamestnanosti [2.6] vyjadruje ich počet vo veku minimálne 15 rokov ako podiel na celkovej pracovnej sile. 

Do rizikovej skupiny patria okrem dlhodobo nezamestnaných aj mladí ľudia. Ukazovateľ miera nezamestnanosti mladých [2.7] hodnotí ako sa mladí ľudia dokážu uplatniť na trhu práce. Vzhľadom na vekovú hranicu sa jedná prevažne o mladých so stredoškolským vzdelaním. 

Ďalším ukazovateľom hodnotiacim oblasť zamestnanosti je daňovo-odvodové zaťaženie nízkopríjmových skupín [2.8]. Daň z príjmov plus odvody sociálneho zabezpečenia platené zamestnancom a zamestnávateľom sú vyjadrené podielom na celkových pracovných nákladoch vynaložených na nízkopríjmového zamestnanca. 

Konkurencieschopnosť ekonomiky a vysoká zamestnanosť úzko súvisia s riešením základných demografických problémov, akými sú zníženie počtu detí, starnutie populácie či migračné tlaky. Schopnosť vyrovnať sa s demografickými problémami hodnotí indikátor priemerného veku odchodu z pracovnej sily [2.9]. Tento indikátor hovorí o priemernom veku, v ktorom aktívne osoby definitívne odídu z trhu práce. 

Vypovedaciu schopnosť tohto ukazovateľa dopĺňajú dva subindikátory - priemerný vek odchodu z pracovnej sily – ženy [2.9.1] a priemerný vek odchodu z pracovnej sily – muži [2.9.2]. Poskytujú explicitnejšie sledovanie odchodu ženskej a mužskej populácie z pracovnej sily.

Rovnaká vzdelanostná úroveň nezabezpečuje ženám rovnaké platové ohodnotenie. Ženy majú v každej kategórii nižšiu mzdu (od 65 % do 78 % mzdy mužov), a tento rozdiel sa neznižuje ani s rastúcim vzdelaním, ani vekom (tieto disproporcie sa naopak prehlbujú). Mzdové rozdiely [2.10] majú u žien súvislosť aj s výberom vzdelania (záber na menej platené sektory). Feminizované odvetvia sú s výnimkou peňažníctva a poisťovníctva zároveň odvetviami s najnižšou priemernou mzdou. 

Životnú úroveň a sociálnu inklúziu možno vyjadriť rozsahom chudoby v spoločnosti, ktorá sa dá merať absolútne a relatívne. Relatívna hranica chudoby je odvodená od porovnania príjmov alebo výdavkov domácností. Najčastejšie sa používa 60 % mediánu ekvivalentného príjmu. Percento populácie s príjmom nižším než 60 % stredného príjmu v spoločnosti sa považuje za skupinu s rizikom relatívnej chudoby [2.11]. Relatívna hranica teda odzrkadľuje ekonomickú pozíciu jednotlivca v kontexte konkrétnej spoločnosti a mení sa zároveň s vývojom životnej úrovne v tejto spoločnosti. Tento ukazovateľ sám osebe nevystihuje dostatočne skutočnú chudobu. Nezohľadňuje vybavenosť inými zdrojmi (napríklad výškou vlastného majetku) a vychádza z distribúcie príjmov v rámci príslušnej krajiny. Logickým následkom je situácia, keď krajina s nízkym mediánovým príjmom a nízkymi rozdielmi v príjmoch chudobnejšej polovice obyvateľov krajiny, môže vykazovať lepšiu hodnotu miery rizika relatívnej chudoby ako vyspelé krajiny s oveľa vyšším mediánovým príjmom.

Mieru chudoby teda nie je vhodné posudzovať len na základe jedného ukazovateľa. Mylné interpretácie stavu chudoby môžu totiž viesť k stanovovaniu nevhodných priorít v politike. Každému je zrejmé, že absolútna chudoba je reálny problém, proti ktorému treba bojovať. Avšak zameranie sa na koncept riešenia relatívnej chudoby obsahuje ideologický element, ktorý uprednostňuje príjmovo stlačenú spoločnosť, čo môže paradoxne brániť riešeniu otázky absolútnej chudoby.

V prípade vyjadrenia chudoby prostredníctvom absolútnej chudoby [2.12] je domácnosť klasifikovaná ako chudobná, ak jej príjem nedosahuje fixne stanovenú hranicu chudoby. Zaužívanou hranicou extrémnej chudoby pre krajiny na stupni rozvoja porovnateľným so Slovenskom je príjem na úrovni 2,15 USD v PKS na jeden deň. Avšak neexistujú pravidelne uskutočňované medzinárodné prieskumy, z ktorých by sme mohli získať relevantné údaje. Na Slovensku nebola doteraz prijatá definícia absolútnej chudoby, do istej miery však za ňu možno považovať stav hmotnej núdze. Preto pre účely analýzy definujeme poberateľov dávky v hmotnej núdzi spolu so spoločne posudzovanými osobami ako absolútne chudobných. Spoločne posudzované osoby sú medzi absolútne chudobných zaradené preto, lebo dávka v hmotnej núdzi zabezpečuje základné životné podmienky nielen občanovi v hmotnej núdzi, ale aj fyzickým osobám (manželke,manželovi,deťom), ktoré sa s občanom spoločne posudzujú.

Zvlášť rizikovou skupinou sú deti žijúce v domácnosti bez zamestnania [2.13]. V takýchto domácnostiach hrozí medzigeneračná chudoba. Deti v takýchto rodinách sú vystavené väčšiemu riziku, že získajú len nižšie vzdelanie, a že ani ony nenájdu uplatnenie na trhu práce. Navyše nemajú možnosť odpozorovať a naučiť sa tak pracovným návykom. Navrhnutý ukazovateľ určuje podiel detí vo veku do 17 rokov, ktoré žijú v domácnosti, kde nikto nepracuje.

Prehľad indikátorov monitorujúcich oblasť zamestnanosti  a sociálnej inklúzie ponúka nasledujúca tabuľka č. 3.
Tabuľka č. 3
2	Zamestnanosť a sociálna inklúzia	 	2002	2003	2004	2005	2006	
2.1	Rast zamestnanosti	EU 25	0,4	0,4	0,7	0,9	-	
	(v %, ESA95)	SK	-0,5	1,8	-0,3	1,4	2,3	
2.2	Celková miera zamestnanosti	EU 25	62,8	62,9	63,3	63,8	-	
	(v %, vo veku 15-64 rokov)	SK	56,8	57,7	57,0	57,7	-	
2.2.1	Miera zamestnanosti – ženy	EU 25	54,7	55	55,7	56,3	-	
	(v %, vo veku 15-64 rokov)	SK	51,4	52,2	50,9	50,9	-	
2.2.2	Miera zamestnanosti – muži	EU 25	71,0	70,8	70,9	71,3	-	
	(v %, vo veku 15-64 rokov)	SK	62,4	63,3	63,2	64,6	-	
2.3	Celková miera zamestnanosti starších	EU 25	38,7	40,2	41,0	42,5	-	
	(v %, vo veku 55-64 rokov)	SK	22,8	24,6	26,8	30,3	-	
2.3.1	Miera zamestnanosti starších – ženy	EU 25	29,2	30,7	31,7	33,7	-	
	(v %, vo veku 55-64 rokov)	SK	9,5	11,2	12,6	15,6	-	
2.3.2	Miera zamestnanosti starších – muži	EU 25	48,8	50,3	50,7	51,8	-	
	(v %, vo veku 55-64 rokov)	SK	39,1	41,0	43,8	47,8	-	
2.4	Celková miera nezamestnanosti	EU 25	8,7	9,0	9,1	8,8	7,9	
	(v %, VZPS)	SK	18,5	17,4	18,1	16,2	13,3	
2.4.1	Miera nezamestnanosti – ženy	EU 25	10	10,2	10,2	9,8	8,9	
	(v %, VZPS)	SK	18,7	17,7	19,2	17,2	14,7	
2.4.2	Miera nezamestnanosti – muži	EU 25	7,8	8,1	8,1	7,9	7	
	(v %, VZPS)	SK	18,6	17,4	17,4	15,5	12,3	
2.5	Celková miera ekonomickej aktivity	SK	60,2	60,3	60,2	59,5	59,1	
	(ekonomicky aktívne obyvateľstva v % na celkovom, VZPS)							
2.5.1	Miera ekonomickej aktivity – ženy	SK	52,6	52,9	52,5	51,3	50,7	
	(ekonomicky aktívne obyvateľstva v % na celkovom, VZPS)							
2.5.2	Miera ekonomickej aktivity – muži	SK	68,5	68,4	68,5	68,4	68,2	
	(ekonomicky aktívne obyvateľstva v % na celkovom, VZPS)							
2.6	Miera dlhodobej nezamestnanosti	EU 25	3,9	4,1	4,1	3,9	-	
 	(v %, dlhšia ako 12 mesiacov)	SK	12,2	11,4	11,8	11,7	-	
2.7	Miera nezamestnanosti mladých 	EU 25	18,5	19,0	19,0	18,5	17,2	
	(v %, vo veku 15-24 rokov)	SK	37,6	33,6	32,9	30,1	26,7	
2.8	Daňovo-odvodové zaťaženie nízkopríjmových skupín	EU 25	40,4	39,5	39,7	39,4	-	
	(v % na celkových nákladov na pracovnú silu)	SK	40,8	40,9	39,6	35,3	-	
2.9	Priemerný vek odchodu z pracovnej sily	EU 25	60,4	61,0	60,5	60,9	-	
	(Vážený pravdepodobnosťou odchodu z trhu práce)	SK	57,5	57,8	58,5	59,2	-	
2.9.1	Priemerný vek odchodu z pracovnej sily – ženy	EU 25	60,0	60,5	60,2	60,4	-	
	(v rokoch)	SK	55,7	55,9	57,0	57,6	-	
2.9.2	Priemerný vek odchodu z pracovnej sily – muži	EU 25	60,8	61,5	60,9	61,4	-	
	(v rokoch)	SK	59,6	60,0	60,3	61,1	-	
2.10	Mzdové rozdiely	EU 25	16	15	15	15	-	
	(v %, nižší priemerný príjem žien ako mužov)	SK	27	23	24	24	-	
2.11	Riziko relatívnej chudoby	EU 25	-	15	16	16	-	
	(v %, nižší príjem ako 60 % mediánu, po sociálnych transferoch)	SK	-	21	21	13	-	
2.12	Absolútna chudoba	SK	10,83	9,89	6,91	6,74	7,55	
 	(v %, osoby v hmotnej núdzi na celkovej populácii)							
2.13	Deti žijúce v domácnosti bez zamestnania	EU 25	9,8	9,8	9,8	9,7	9,5	
 	(v %, vo veku 0-17 rokov)	SK	12,1	11,8	12,8	13,8	11,8	
Zdroj: Eurostat, MPSVR, ŠÚ SR	

2.4	Podnikateľské prostredie

Priaznivé podnikateľské prostredie je základným predpokladom dlhodobej konkurencieschopnosti a rastu každej trhovej ekonomiky. Je to prostredie, v ktorom štát podporuje a chráni hospodársku súťaž, vytvára pre ňu jasné a stabilné pravidlá, efektívne zabezpečuje ich dodržiavanie všetkými účastníkmi trhu a zároveň minimalizuje administratívne prekážky a požiadavky uplatňované voči podnikateľom. 

Prvý kľúčový indikátor v oblasti podnikateľského prostredia sa opiera o správu Svetovej banky Doing Business, ktorá hodnotí mieru regulácie podnikateľskej činnosti v mnohých krajinách. Na jej základe bol vytvorený Doing Business Index [3.1]. Ukazuje relatívnu pozíciu Slovenska voči priemeru krajín OECD v nasledujúcich oblastiach: čas potrebný na založenie podniku, index nepružnosti zamestnanosti, čas potrebný na vynútenie plnenia zmluvy, čas potrebný na likvidáciu podniku. 

Detailnejší pohľad na kvalitu a príťažlivosť podnikateľského prostredia je vyjadrený pomocou jednotlivých subindikátorov. Znižovanie času potrebného na založenie firmy [3.1.1] je výstižným ukazovateľom zefektívňovania prístupu verejnej správy k podnikateľom. Čo najkratší čas potrebný na založenie podniku výrazne znižuje náklady, s ktorými sa zakladatelia musia vysporiadať. Zároveň ich motivuje k pôsobeniu vo formálnej ekonomike a nie v ekonomike tieňovej. Jednoduchší proces, cez ktorý musia firmy pri zakladaní prejsť, prináša so sebou vyššiu efektívnosť, lebo formálny podnikateľský subjekt funguje v priemere o 40 % efektívnejšie ako neformálny subjekt v tom istom sektore.

Kvalita podnikateľského prostredia je do značnej miery ovplyvňovaná aj flexibilitou na trhu práce. Jednoduchý postup pri zamestnávaní kvalitnej pracovnej sily je pre dobrú podnikateľskú klímu nevyhnutný. Flexibilný spôsob zamestnávania zvyšuje produktivitu. Prísna nepružná regulácia na druhej strane núti zamestnávateľov hľadať výhody niekde inde a môže viesť k nezákonnému zamestnávaniu. Index nepružnosti zamestnanosti [3.1.2] hodnotí flexibilitu na trhu práce, monitoruje oblasť najímania a prepúšťania zamestnancov, ako aj pružnosť pracovného času.

Čas potrebný na vynútenie plnenia zmluvy [3.1.3] je výstižným ukazovateľom vymožiteľnosti práva v komerčných zmluvných vzťahoch. Poskytuje informácie o efektívnom fungovaní súdneho administratívneho aparátu pri vymáhaní splatnej pohľadávky (dlhu). Vyjadruje čas potrebný na vyriešenie sporu – v kalendárnych dňoch – meraný od momentu podania žaloby po skutočné zaplatenie alebo vyrovnanie. 

Čas potrebný na likvidáciu podniku [3.1.4] poukazuje na priemerný právnikmi očakávaný čas, ktorý je potrebný na ukončenie činnosti nesolventného podniku. Poskytuje informácie o efektívnom fungovaní súdnictva v oblasti konkurzných záležitostí. Identifikuje slabiny existujúceho konkurzného práva a hlavné procesné a administratívne nedostatky konkurzného procesu.  Rýchlejší proces konkurzu všeobecne zvyšuje šance veriteľov získať späť svoj majetok.

Dôležité je hodnotiť aj kvalitatívnu stránku novovznikajúcich podnikov. Sústava ukazovateľov sa samostatne venuje skupine úspešných firiem, teda tým, ktoré sa na konkurenčnom trhu udržali, prostredníctvom samostatného indikátora  miery prežitia podnikov [3.2]. Indikátor zahŕňa podniky, ktoré vznikli pred dvoma rokmi a na trhu fungujú aj v danom roku.

Pre podnikateľský sektor sú dôležité primerané ceny telekomunikačných služieb [3.3]. Vývoj cien telekomunikačných služieb sledujeme prostredníctvom rovnakého koša hovorov, ktorý účtujú  incumbenti v jednotlivých krajinách EÚ. Objektivita posúdenia je zabezpečená zohľadnením vnútroštátnych volaní (aj do mobilných sietí), ako aj medzinárodných volaní.

Lepšiu identifikáciu situácie na trhu telekomunikačných služieb možno zabezpečiť individuálnym sledovaním trhového podielu najväčšieho poskytovateľa telekomunikačných služieb [3.3.1]. Ukazovateľ poukazuje na mieru koncentrácie a možnej konkurencie na trhu pevných liniek. Sledujú sa miestne hovory, lebo túto službu  podnikateľské subjekty najčastejšie využívajú. 

Efektívna konkurencia je najlepším nástrojom na posilnenie invencie a konkurencieschopnosti v Európe. Existujú prípady, kde trhy zlyhávajú. To je prípad, keď môže poskytnutá štátna pomoc [3.4] pomôcť a zohrať veľmi užitočnú podpornú úlohu, ale mala by byť dočasná a poskytovaná na základe transparentných a racionálnych kritérií. Mala by tiež byť primeraná, prísne a účinne kontrolovaná a mala by byť predmetom pravidelného hodnotenia vplyvov zo strany členských štátov a Európskej komisie. Udeľovanie štátnej pomoci by nemalo byť samozrejmosťou, ale naopak, malo by slúžiť ako posledná možnosť - nástroj na nápravu nerovnováhy, ktorú nie je možné riešiť prostredníctvom štandardných nástrojov politiky.

Súkromné investície [3.5] zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v rozvoji národného hospodárstva a sú pokladané za jeden zo základných kameňov dlhodobo udržateľného hospodárskeho rastu. Podpora investícií do výrobných kapacít je dôležitá aj z dôvodu znižovania nezamestnanosti. Preto je potrebné udržiavať vhodné právne prostredie, ktoré by bez ohrozenia základných záujmov štátu vytváralo dostatočne atraktívne podnety pre potenciálnych investorov, ponúkajúc im dostatočné záruky bezpečnosti a právnej stability pre ich investície, predovšetkým ustanovením jasných a jednoduchých pravidiel.

Podnikateľské prostredie by malo umožniť efektívnu súťaž podnikateľov, pričom verejné inštitúcie by mali túto súťaž zvyšovať a zjednodušovať. Vhodným kvalitatívnym nástrojom na hodnotenie úrovne kvality pôsobenia verejných inštitúcií na podnikateľské prostredie je Index legislatívneho a regulačného prostredia [3.6], ktorého zostavovateľom je Podnikateľská aliancia Slovenska. Indikátor bol navrhnutý s cieľom zistiť kvalitu a progres regulačného prostredia, ktoré môžu byť akcelerátorom alebo, naopak, brzdou rozvoja podnikateľskej činnosti, konkurencieschopnosti podnikov a celkového hospodárskeho rastu. Cieľom je dosiahnutie zlepšenie kvality a prístupnosti legislatívy

Podiel pridanej hodnoty k spotrebe materiálov a energií [3.7] vyjadruje objektívne efektivitu zhodnotenia spotrebovaných materiálov a energií v priemyselnej výrobe.

Podiel pridanej hodnoty k objemu vyplatených miezd [3.8] definuje zhodnotenie mzdových nákladov a teda produktivitu práce, pričom nie je potrebné prihliadať k rozdielom v priemernej mzde tak pri medzinárodnej ako aj pri medziodvetvovej komparácii.

Ukazovateľ počtu prenocovaní ubytovaných návštevníkov [3.9] je zatiaľ najreálnejším ukazovateľom vývoja cestovného ruchu, pretože vykazuje údaje o zahraničných a tiež domácich návštevníkoch, ktorí použili služby ubytovacieho zariadenia na Slovensku. Okrem ich počtu údaj vykazuje i dĺžku ich zotrvania na Slovensku. Po zavedení satelitného účtu cestovného ruchu bude možné sledovať ďalšie ukazovatele dokumentujúce významné postavenie tohto odvetvia hospodárstva.

Úspešnosť pri plnení cieľov rozvojovej oblasti podnikateľské prostredie prehľadne dokumentuje nasledujúca tabuľka č. 4.
Tabuľka č. 4
3	Podnikateľské prostredie	 	2002	2003	2004	2005	2006	
3.1	Doing Business Index	OECD	-	-	100,0	100,0	100,0	
	(OECD=100, menšia hodnota indikátora je lepšia)	SK	-	-	190,1	201,1	178,6	
3.1.1	Čas potrebný na založenie podniku	OECD	-	-	25,0	19,0	16,6	
	(v dňoch)	SK	-	98,0	52,0	25,0	25,0	
3.1.2	Index nepružnosti zamestnanosti *	OECD	-	-	34,4	35,7	33,3	
	(Najímanie a prepúšťanie zamestnancov)	SK	-	61,0	10,0	39,0	39,0	
3.1.3	Čas potrebný na vynútenie plnenia zmluvy	OECD	-	-	229,0	232,0	351,2	
	(v dňoch)	SK	-	420,0	565,0	565,0	565,0	
3.1.4	Čas potrebný na likvidáciu podniku	OECD	-	-	1,7	1,5	1,4	
	(v rokoch)	SK	-	4,8	4,7	4,8	4,0	
3.2	Miera prežitia podnikov	EU 25	-	-	-	-	-	
	(v %)	SK	89,37	83,54	-	-	-	
3.3	Ceny telekomunikačných služieb pre podnikateľov	EU 25	106,83	106,17	102,04	93,01	-	
	(ceny za kôš služieb v euro bez DPH, PKS )	SK	183,79	176,68	175,81	175,44	-	
3.3.1	Trhový podiel incumbenta na trhu pevných liniek	EU 25	-	79	67	-	-	
	(v %, miestne hovory)	SK	-	100	100	-	-	
3.4	Štátna pomoc	EU 25	0,71	0,64	0,61	0,59	-	
	(v % na HDP)	SK	0,43	0,55	0,65	0,66	-	
3.5	Súkromné investície	EU 25	17,2	16,9	17,1	17,4	-	
	(v % na HDP, hrubá tvorba fixného kapitálu v súkrom. sektore )	SK	24,1	22,4	21,7	24,7	-	
3.6	Index legislatívneho a regulačného prostredia	SK	98,08	98,60	100,62	104,03	104,74	
	(3.Q roku 2001=100, vyššia hodnota indikátora je lepšia)							
3.7	Podiel pridanej hodnoty k spotrebe  materiálov a energií  	SK 	0,433	0.394	0,396	0,373	-	
	(v Sk)							
3.8	Podiel pridanej hodnoty k objemu vyplatených miezd 	SK 	3,707	3,906	4,121	3,932	-	
	(v 1000 Sk)							
3.9	Zvýšenie počtu prenocovaní ubytovaných návštevníkov                                       	SK 	108,1	98,0	96,2	99,9	103,8	
	(index, predchádzajúci rok = 100 )							
* - v rokoch 2004 a 2005 došlo k zmene metodiky                                       Zdroj: Eurostat, Svetová banka, Podnikateľská aliancia Slovenska, Teligen	

2.5	Energetika

Význam monitorovania energetickej náročnosti ekonomiky [4.1] je nesporný z hľadiska súčasného zintenzívňovania snáh Slovenska smerujúcich k zvyšovaniu energetickej efektívnosti hospodárstva. Sledovanie tohto ukazovateľa získa na dôležitosti v kontexte s pripravovanou Koncepciou energetickej efektívnosti SR a nadväzujúcimi národnými akčnými plánmi. Vývoj tohto indikátora na Slovensku bude každoročne hodnotený aj na základe porovnania s priemerom krajín EÚ 25. 

Preto aj z tohto pohľadu je v oblasti energetiky potrebné zvyšovanie príspevku elektrickej energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov energie [4.2] k celkovej spotrebe elektrickej energie.

Vývoj cien elektrickej energie a plynu má významný vplyv na energeticky náročné odvetvia výroby, ale zasahuje aj do nákladov veľkej časti podnikateľských subjektov. Ceny elektrickej energie a plynu sú  merané indexom cien energie [4.3], pričom oba druhy energie majú v indexe rovnakú váhu.

Na posúdenie miery koncentrácie v energetickom odvetví je vhodné sledovať trhový podiel najväčšieho výrobcu elektrickej energie [4.3.1]. Pri jeho určení sa zohľadňuje len čistá produkcia elektrickej energie, t. j. nezohľadňuje sa množstvo energie spotrebované samotným výrobcom.

Ministerstvo hospodárstva navrhuje, aby v rámci energetickej politiky boli v budúcom období po vytvorení podmienok potrebných pre ich sledovanie zaradené do súboru nasledujúce ukazovatele:

•	úspory energie z jednotlivých projektov 
Znižovanie energetickej náročnosti hospodárstva sa bude realizovať prostredníctvom jednotlivých projektov energetickej efektívnosti, pričom výsledkom týchto projektov musia byť úspory energie. Vyjadrenie úspor energie v absolútnych jednotkách ja základným predpokladom hodnotenia úspešnosti projektov a monitorovania aktivít energetickej efektívnosti pre potreby podávania správ pre EK. 

•	počet akcií na zvýšenie informovanosti
Nevyhnutnou podmienkou zvyšovania energetickej efektívnosti je zvýšenie všeobecného povedomia o problematike a zvýšenie informovanosti verejnosti a podnikateľských subjektov o možnostiach úspor a podporných programoch. 

•	účtovné, funkčné a právne odčlenenie 
Jedným zo základných opatrení smerujúcich k liberalizácii trhu a vytvoreniu konkurenčného prostredia je účtovné, funkčné a právne odčlenenie. Realizácia tohto opatrenia je súčasťou implementácie smerníc EÚ o vnútornom trhu s plynom a elektrinou a je detailne sledovaná EK. Sledovanie tohto opatrenia navrhujeme vykonávať v absolútnom - áno/nie - vyjadrení, pretože percentuálne vyjadrenie nemá potrebnú vypovedaciu hodnotu.

Elektrina - súhrnná informácia o unbundlingu 			
	Prenos	Distribúcia	
Oddelené riaditeľstvo (Áno/Nie)	Áno	Nie	
Oddelená prezentácia spoločností (Áno/Nie)	Áno	Nie	
Oddelené regulované účty s odporúčaniami 
(Áno/Nie)	Áno	Áno	
Audit oddelených účtov (Áno/Nie)	Áno	Áno	
Zverejňovanie oddelených účtov (Áno/Nie)	Áno	Áno	
Oddelené predstavenstvo bez manažérov z iných spoločností skupiny? (Áno/Nie)	Áno	Nie	
		Zdroj: MH SR	

Plyn - súhrnná informácia o unbundlingu 			
	Preprava	Distribúcia	
Oddelené riaditeľstvá  (Áno/Nie)	Nie	Nie	
Samostatná prezentácia spoločností (Áno/Nie)	Nie	Nie	
Oddelené regulačné účty s odporúčaniami (Áno/Nie)	Áno	Áno	
Audit oddelených účtov (Áno/Nie)	Áno	Áno	
Zverejňovanie oddelených účtov (Áno/Nie)	Áno	Áno	
Oddelené predstavenstvo bez manažérov z iných spoločností skupiny? (Áno/Nie)	Nie	Nie	
		Zdroj: MH SR	

•	vznik nových obchodníkov s elektrinou a plynom
Vznik nových obchodníkov s elektrinou a plynom je predpokladom vytvorenia zdravého konkurenčného prostredia v energetike. Sledovanie tohto ukazovateľa umožní zachytiť zásadné zmeny na trhu a uľahčí zabrániť vytváraniu monopolných štruktúr. Sledovanie tohto opatrenia navrhujeme vykonávať v absolútnom vyjadrení, nie percentuálne. 

•	zvýšenie hrubej dodatočnej prenosovej kapacity v MVA
Popri legislatívnych opatreniach je dobudovanie fyzickej infraštruktúry základnou podmienkou fungovania vnútorného trhu EÚ s energiami. Vybudovanie nových či chýbajúcich cezhraničných prepojení s okolitými členskými krajinami a s dôležitými vonkajšími dodávateľmi energií do EÚ preto predstavuje jednu z priorít energetickej politiky SR. Sledovanie tohto ukazovateľa umožní vyhodnotiť realizáciu potrebných prepojení. 

Úspešnosť pri plnení cieľov rozvojovej oblasti energetika za národné priority  prehľadne dokumentuje nasledujúca tabuľka č. 5.
Tabuľka č. 5
4	Energetika	 	2002	2003	2004	2005	2006	
4.1	Energetická náročnosť ekonomiky	EU 25	206,5	207,6	204,9	-	-	
	(spotreba energie/HDP, kgoe – ekvivalent kg ropy na 1000 euro)	SK	976,0	929,6	854,3	-	-	
	(spotreba energie/HDP, kgoe, EU 25 = 100)	SK	472,6	447,8	416,9	-	-	
4.2	Elektrická energia vyrobená z obnoviteľných zdrojov	EU 25	12,7	12,7	13,8	13,6	-	
	(v % na celkovej spotrebe elektrickej energie)	SK	18,6	12,0	14,3	16,5	-	
4.3	Index cien energie pre podnikateľov	EU 25	-	-	100,0	110,8	126,1	
	(plyn a elektrická energia, bez DPH, EU 25 2004=100, PKS)	SK	-	-	213,8	212,1	273,4	
4.3.1	Trhový podiel najväčšieho výrobcu elektrickej energie	EU 25	-	-	-	-	-	
	(v %)	SK	84,5	83,6	83,7	83,6	-	
Zdroj: Eurostat	

2.6	Veda, výskum a inovácie

Vybudovať znalostnú ekonomiku je možné len so zvýšenou podporou vedy, výskumu a inovácií a s dlhodobým rozvojom kvalitného vedeckého potenciálu. Široká základňa vedcov schopných realizovať kvalitný výskum na špičkovej medzinárodnej úrovni v prepojení s podnikateľským sektorom zabezpečí efektívny prenos vedeckých poznatkov do reálnych výstupov v hospodárstve v podobe inovácií.

Dostatok finančných prostriedkov je základom pre kvalitnú vedu a výskum, preto je potrebné zabezpečiť výrazný a kontinuálny nárast výdavkov na výskum a vývoj z verejných zdrojov [5.1], pričom by sa mali tieto zdroje poskytovať prostredníctvom financovania na základe princípu súťaže, aby sa s nimi nakladalo efektívne.

Súkromný sektor dokáže všeobecne zabezpečiť efektívnejšiu alokáciu zdrojov ako verejný sektor. Preto bolo do hodnotenia zaradené aj sledovanie výdavkov na výskum a vývoj vynaložených z podnikateľských zdrojov [5.2]. 

Medzi doplňujúce ukazovatele sú zaradené výdavky na výskum a vývoj zo zahraničných zdrojov [5.2.1] a podiel výdavkov na aplikovaný výskum a vývoj z celkových výdavkov [5.2.2].

Bez kvalitných ľudských zdrojov nie je možné realizovať výskum a vývoj medzinárodnej kvality. Aj keď je kvalita vzdelávania potencionálnych výskumníkov dôležitá, nevyhnutná je aj široká základňa, z ktorej sa môžu neskôr odraziť vedecké špičky. Ukazovateľ vysokoškolských absolventov vedy a techniky [5.3] zaradila aj Európska komisia do svojej sústavy indikátorov na mapovanie pokroku pri napĺňaní lisabonských cieľov v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Komisia bude raz ročne pripravovať hodnotiacu správu aj s danou sústavou indikátorov. Každoročné monitorovanie  má prispieť k úspešnému plneniu stratégie Education &Training 2010. 

Na hodnotenie výsledkov výskumu sa v posledných rokoch využíva aj bibliometrická analýza, ktorá sa zaoberá počtom vedeckých publikácií a citácií. Citačný index [5.4] porovnáva bibliometrickú úroveň kvality publikácií  danej krajiny s priemernou svetovou úrovňou kvality.

Relatívna produkcia publikácií [5.4.1] umožňuje porovnávať bibliografické výstupy v tej časti výskumu, kde hlavným výsledkom je nový poznatok, ktorý sa rozširuje formou vedeckej odbornej publikácie. Produkcia publikácií je kvantitatívnym ukazovateľom, ktorý ale nemá vypovedaciu schopnosť z hľadiska kvality výstupov.

Na ocenenie kvality publikácií sa používa relatívna produkcia citácií [5.4.2], ktorá s istými obmedzeniami (nemožno napr. porovnávať počty citácií prác v rôznych odboroch navzájom) vypovedá o záujme svetovej vedeckej komunity o danú prácu.

Ochrana duševného vlastníctva výsledkov výskumu a vývoja a zisky potencionálne dosiahnuteľné na základe tejto ochrany sa všeobecne považujú za dôležité motivačné faktory v podnikaní. Počet prihlášok na Európskom patentovom úrade [5.5] považujeme za vhodné použiť ako jeden z hodnotiacich ukazovateľov výsledkov dosiahnutých vo výskumných projektoch danej krajiny. Voči tomuto ukazovateľu existujú však aj výhrady, napr., že zdrojom niektorých patentov sú aj iné aktivity ako výskum.

V oblasti špičkových technológií prispieva výskum výraznou mierou ku vzniku patentov. Navyše  špičkové technológie sú základným predpokladom pre tvorbu vyššej pridanej hodnoty. Preto potreba monitorovať aj počet prihlášok high-tech patentov na Európskom patentovom úrade [5.5.1] sa zdá byť oprávnenou.

Inovatívne projekty narážajú na značné prekážky vo financovaní začiatočných fáz vývoja. Miera rizika je pri týchto investíciách značne vysoká aj pre súkromné fondy rizikového kapitálu. Zlepšenie ponuky rizikového kapitálu je predpokladom pre vznik nových inovatívnych firiem a následného financovania ich aktivít.

Investície do rizikového kapitálu [5.6] predstavujú investície do spoločností, ktorých produkty či výnosy sú nerozvinuté alebo sa rozvíjajú. Rizikový kapitál sa osobitne zameriava na podnikateľské firmy a menej rozvinuté podniky.

Prostredníctvom dvoch subindikátorov budú zvlášť sledované investície do rizikového kapitálu v počiatočnom štádiu podniku [5.6.1] a v štádiu expanzie a prechodu [5.6.2].

Dôležitosť inovácií a ich mimoriadny príspevok k vytvoreniu znalostnej ekonomiky vyjadruje samostatný ukazovateľ - Summary Innovation Index [5.7]. Index je zložený z 26 čiastkových indikátorov a poskytuje prehľad o národnej inovačnej výkonnosti.

Vzhľadom na to, že doposiaľ oblasť inovácií nie je riešená kompetenčne, monitoring, zber a analýza údajov je podmienená schválením príslušnej legislatívy. V rámci novej legislatívy Ministerstvo hospodárstva SR uvažuje so sledovaním a vyhodnocovaním nasledujúcich indikátorov:

•	počet podporených projektov inovácie                                                                                    
Vo väzbe na posilňovanie konkurenčných výhod priemyselnej základne je vhodným nástrojom na kompenzovanie rizík spojených s investovaním do čistejších a inovatívnejších technológií štátna pomoc, čo možno vyjadriť [4.8] počtom podporených projektov inovácie.

•	podiel inovatívnych produktov a služieb z celkového objemu verejného obstarávania 
Štát môže prostredníctvom prijatia cielených opatrení v zákone o verejnom obstarávaní vytvoriť priaznivé prostredie pre výrobcov a poskytovateľov služieb ako percentuálny podiel inovatívnych produktov a služieb z celkového objemu verejného obstarávania.

•	objem finančných prostriedkov na riešenie inovačných projektov v mil. Sk  
Dosahovanie rýchleho ekonomického rastu a udržiavanie konkurenčnej výhody na trhu si vyžaduje vynaloženie nemalých nákladov zo strany podnikateľského subjektu na výskum a vývoj smerujúci do inovácií. Jednou z možností je i priama podpora vo forme spolufinancovania inovačných projektov z verejných zdrojov (štátneho rozpočtu a fondov EÚ), čo je možné sledovať cez objem finančných prostriedkov na riešenie inovačných projektov a pridanú hodnotu dosiahnutú z realizovaných projektov.

Prehľad o indikátoroch hodnotiacich celú oblasť vedy výskumu a inovácií ponúka tabuľka č. 6.

Tabuľka č. 6
5	Veda, výskum a inovácie	 	2002	2003	2004	2005	2006	
5.1	Výdavky na výskum a vývoj z verejných zdrojov	EU 25	0,65	0,66	0,64	0,64	-	
	(v % HDP)	SK	0,25	0,29	0,29	0,29	-	
5.2	Výdavky na výskum a vývoj z podnikateľských zdrojov	EU 25	1,03	1,02	1,02	1,01	-	
	(v % HDP)	SK	0,31	0,26	0,20	0,19	-	
5.2.1	Výdavky na výskum a vývoj zo zahraničných zdrojov	EU 25	0,168	0,162	0,152	0,157	-	
	(v % HDP)	SK	0,012	0,019	0,022	0,031	-	
5.2.2	Výdavky na aplikovaný výskum a vývoj 	EU 25	-	-	-	-	-	
	(v %)	SK	46,8	44,8	35,4	30,9	-	
5.3	Vysokoškolskí absolventi vedy a techniky	EU 25	11,5	12,3	12,7	-	-	
 	(v % na 1000 obyvateľov vo veku 20-29 rokov)	SK	7,8	8,3	9,2	-	-	
5.4	Citačný index	EU 15	-	1,07	1,05	-	-	
	(priemerný počet citácií publikácie danej krajiny/priemerný počet citácií publikácie svetovej databázy)	SK	-	0,56	0,58	-	-	
5.4.1	Relatívna produkcia publikácií	EU 15	-	0,74	0,77	-	-	
	(počet na 1000 obyvateľov)	SK	-	0,34	0,34	-	-	
5.4.2	Relatívna produkcia citácií	EU 15	-	3,60	3,57	-	-	
	(počet na 1000 obyvateľov)	SK	-	0,87	0,87	-	-	
5.5	EPO patenty	EU 25	133,08	136,68	-	-	-	
	(počet na 1 000 000 obyvateľov)	SK	7,71	8,14	-	-	-	
5.5.1	EPO high-tech patenty	EU 25	-	-	-	-	-	
	(počet na 1 000 000 obyvateľov)	SK	0,79	0,37	-	-	-	
5.6	Investície do rizikového kapitálu	EU 15	0,107	0,107	0,107	0,138	-	
	(v % HDP)	SK	0,011	0,010	0,012	0,002	-	
5.6.1	Investície do rizikového kapitálu – počiatočné štádium	EU 15	0,028	0,021	0,023	0,022	-	
	(v % HDP)	SK	0,003	0,000	0,006	0,001	-	
5.6.2	Investície do rizikového kapitálu – expanzia a prechod	EU 15	0,079	0,086	0,084	0,116	-	
	(v % HDP)	SK	0,008	0,010	0,006	0,001	-	
5.7	Summary Innovation Index	EU 25	-	0,41	0,42	-	-	
	(min.= 0  –  max.= 1)	SK	-	0,24	0,21	-	-	
Zdroj: Eurostat, The European TrendChart on Innovation, Rada pre Výskum a vývoj ČR	

2.7	Informačná spoločnosť

Informatizácia spoločnosti  je jedným zo základných predpokladov existencie dynamickej znalostnej ekonomiky. Je preto nevyhnutné zvýšiť informačnú gramotnosť ľudí a zlepšiť prístup k internetu. To následne umožní zefektívnenie fungovania verejnej správy vytvorením ponuky e-government služieb.

Široká dostupnosť internetu je základnou podmienkou informatizácie. Pre bezproblémové a plnohodnotné využívanie všetkých možností internetu je potrebné rýchle pripojenie, preto bol do súboru zaradený indikátor pokrytia širokopásmovým pripojením [6.1]. Ukazovateľ vyjadruje počet pripojení na širokopásmový internet ako percentuálny podiel na celkovej populácii. 

Tri ďalšie subindikátory následne hodnotia, aká je dostupnosť širokopásmového pripojenia zvlášť v oblasti podnikov [6.1.1], domácností [6.1.2], ako aj základných a stredných škôl [6.1.3]. 

Elektronizácia verejnej správy je nevyhnutná, pokiaľ sa má znížiť administratívna záťaž občana a vytvoriť kvalitná ponuka elektronických služieb v sektore verejnej správy. Dostupnosť a úroveň poskytovaných verejných služieb pre občanov a súkromný sektor tak, aby ušetrený čas mohli venovať produktívnej činnosti, možno hodnotiť  indikátorom e-government [6.2]. Indikátor udáva podiel služieb úplne dostupných prostredníctvom internetu z 20 základných kategórií verejných služieb odporúčaných Európskou komisiou. Formulácia „úplne dostupná“ znamená, že daná služba je poskytovaná vo vysokej kvalite on-line sofistikácie.

Jedným z kľúčových predpokladov úspešnej transformácie na informačnú spoločnosť a znalostnú ekonomiku je pripravenosť širokých vrstiev obyvateľstva na používanie moderných informačných a komunikačných technológií v bežnom živote – digitálna gramotnosť. Všeobecne sa pod informačnou gramotnosťou rozumie schopnosť používať informácie z rôznych zdrojov prostredníctvom informačných a komunikačných technológií.

Pre vyjadrenie informačnej gramotnosti existuje niekoľko čiastkových nepriamych ukazovateľov. Najčastejšie sa používa dostupnosť internetu a následne jeho používanie obyvateľstvom. Pre účely analýzy bol vybraný komplexný ukazovateľ informačnej gramotnosti - index digitálnej gramotnosti [6.3], ktorý zahŕňa 27 indikátorov (otázok) merajúcich úroveň práce s modernou informačnou a komunikačnou technikou, jej aplikáciami a službami. Takéto meranie realizoval Inštitút pre verejné otázky v roku 2005.

Pohľad na vývoj jednotlivých indikátorov pre oblasť informačnej spoločnosti je zachytený v tabuľke č. 7.

Tabuľka č. 7
6	Informačná spoločnosť                                                                                	 	2002	2003	2004	2005	2006	
6.1	Širokopásmové pripojenie na internet	EU 25	-	-	6,5	10,6	14,8	
	(počet pripojení v % na celkovej populácii)	SK	-	-	0,4	1,5	4,0	
6.1.1	Širokopásmové pripojenie podnikov na internet	EU 25	-	-	52	63	74	
	(v % )	SK	-	-	25	48	61	
6.1.2	Širokopásmové pripojenie domácností na internet	EU 25	-	-	14	23	32	
	(v %)	SK	-	-	4	7	11	
6.1.3	Širokopásmové pripojenie základných a stredných škôl	EU 25	-	-	-	-	-	
	(v %)	SK	-	-	44,4	-	-	
6.2	E-government	EU 25	-	-	41	-	50	
	(v %, dostupnosť verejných služieb prostredníctvom internetu)	SK	-	-	15	-	20	
6.3	Index digitálnej gramotnosti	SK	-	-	-	0,33	-	
	(min.= 0  –  max.= 1)							
Zdroj: Eurostat, Infovek, IVO	

2.8	Životné prostredie

Na základe doterajšieho výrazného pokroku pri plnení cieľov obnovenej lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť a v záujme vyriešenia najnaliehavejších problémov závery jarného summitu Európskej rady v marci 2007 vyústili do výzvy, aby členské krajiny vypracovali trvalo udržateľnú integrovanú európsku politiku pre oblasť klímy a energetiky. EÚ je odhodlaná premeniť Európu na hospodárstvo s vysokou energetickou efektívnosťou a nízkymi emisiami skleníkových plynov a prijíma pevný nezávislý záväzok znížiť do roku 2010 emisie skleníkových plynov aspoň o 20 % v porovnaní s rokom 1990.Pritom uznáva, že je potrebný diferencovaný prístup k príspevkom členských štátov, ktorý je spravodlivý a transparentný a ktorý zohľadňuje vnútroštátnu situáciu a príslušné základné roky pre prvé obdobie záväzkov v rámci Kjótskeho protokolu.

Indikátory pre sledovanie životného prostredia kvantitatívne hodnotia pokrok Slovenska v dosahovaní cieľov stanovených lisabonskou stratégiou. Konkrétne ide o ciele zamerané na zmenu klímy a čistú energiu, efektívne využívanie energetických zdrojov, zachovanie prírodných zdrojov a hospodárenie s nimi.

Znižovanie emisií skleníkových plynov [7.1] vyjadruje smerovanie k obmedzeniu zmeny klímy a tým aj s ňou spojených nákladov a negatívnych účinkov na životné prostredie. Sektor energetiky je v SR hlavným zdrojom emisií skleníkových plynov. 

Bilancia vzniku komunálneho odpadu [7.2], komunálny odpad skládkovaný [7.2.1] a komunálny odpad spaľovaný [7.2.2] sú indikátormi poukazujúcimi na podporu trvalo udržateľných modelov spotreby a výroby.

Pre zachovanie prírodných zdrojov bol stanovený cieľ zastaviť stratu biodiverzity do roku 2010. Boli navrhnuté chránené územia SR navrhnuté podľa Habitat Directive [7.3] a chránené územia SR navrhnuté podľa Birds Directive [7.4]. 

Prehľad navrhovaných indikátorov monitorujúcich oblasť životného prostredia ponúka nasledujúca tabuľka č. 8.

Tabuľka č. 8
7	Životné prostredie	 	2002	2003	2004	2005	2006	
7.1	Emisie skleníkových plynov	EU 25	90,9	92,4	92,7	-	-	
	(Index 1990 = 100)	SK	69,0	69,8	69,7	-	-	
7.2	Bilancia vzniku komunálneho odpadu	EU 25	534	527	525	526	-	
	(kg/obyv./rok)	SK	283	297	294	289	-	
7.2.1	Komunálny odpad skládkovaný	EU 25	267	253	238	227	-	
	(kg/obyv./rok)	SK	222	233	235	228	-	
7.2.2	Komunálny odpad spaľovaný	EU 25	90	91	94	97	-	
	(kg/obyv./rok)	SK	29	30	34	34	-	
7.3	Chránené územia - Habitat Directive	EU 25	-	-	-	12,1	12,2	
	(v %, navrhnuté z celkovej výmery štátu)	SK	-	-	11,7	11,7	11,7	
7.4	Chránené územia - Birds Directive	EU 25	-	-	-	8,9	9,9	
	(v %, navrhnuté z celkovej výmery štátu)	SK	-	-	25,2	25,2	25,2	
	(v %, vyhlásené z celkovej výmery štátu)	SK	-	-	0,0	2,28	2,95	
Zdroj: Eurostat 	

3	
Návrh širšieho súboru indikátorov

Kľúčové indikátory poskytujú základný rámec, ktorý má za cieľ upriamiť našu pozornosť na situáciu v najdôležitejších oblastiach NPR. Na podrobnejšie hodnotenie úspešnosti realizácie vytýčených cieľov možno rozšíriť navrhovanú skupinu indikátorov o ukazovatele, ktoré môžu prehĺbiť pohľad na užšie vymedzené problémy. Samotné indikátory zo širšieho súboru môžu mať síce nižšiu vypovedaciu schopnosť, na druhej strane sprostredkujú presnejší obraz o danej problematike. 

Kvantitatívnym vyjadrovaním úspešnosti snahy podporiť budúci pozitívny vývoj v oblasti vzdelávania môže byť ukazovateľ objemu výdavkov vynaložených na vzdelávanie. Patria sem priame kapitálové príspevky vzdelávacím inštitúciám, ale aj finančné podpory pre študentov a ich rodiny spolu so štipendiami a poskytovaním pôžičiek. V tejto súvislosti sa javí potrebným vytvorenie systému merania kvality vysokých škôl a umožnenie sledovania počtu kvalifikovaných učiteľov.

V oblasti zamestnanosti je pri hľadaní príčin nepriaznivej situácie nevyhnutné analyzovať zamestnanosť, resp. nezamestnanosť jednotlivých skupín podľa veku a pohlavia ako aj disperziu v regionálnych mierach zamestnanosti. Vzhľadom na cieľ zlepšenia starostlivosti o deti ako súčasť harmonizácie rodinného a pracovného života by bolo vhodné sústrediť pozornosť aj na poskytovanie oficiálnej starostlivosti pre deti. Dôležité je aj poznať štruktúru zamestnancov z hľadiska typu uzatvorenej zmluvy (pracujúci na kratší pracovný čas), čo pomáha odhaľovať trendy vo flexibilite pracovníkov na trhu práce. Vypovedaciu schopnosť  základného súboru možno doplniť aj monitorovaním voľných pracovných miest na 1 nezamestnaného, úrazovosť v práci alebo napríklad mieru aktivácie nezamestnaných. 

Hodnotenie úrovne kvality podnikateľského prostredia môžu doplniť informácie zo svetových hodnotiacich rebríčkov, resp. pravidelne vyhodnocovaných indexov. Napríklad Index ekonomickej slobody, z ktorých jeden  pravidelne vyhodnocuje americká Heritage Foundation a druhý kanadský Fraser Institute. Rovnako zaujímavé sú aj hodnotenia Svetového ekonomického fóra, zamerané na Rast konkurencieschopnosti alebo Index rastu konkurencieschopnosti, ktorého garantom je švajčiarsky Inštitút pre rozvoj manažmentu. Čistotu podnikateľských vzťahov najviac ničí korupcia, na jej sledovanie Transparency International používa Index vnímania korupcie.

Na doplnenie vypovedacej schopnosti ukazovateľov hodnotiacich realizáciu cieľov v oblasti vedy, výskumu a inovácií je dôležité sledovať váhu vedeckej a výskumnej činnosti a inovačnej schopnosti pri tvorbe HDP. V budúcnosti môže relevantnú informáciu poskytnúť sledovanie skladby tovarov a služieb, hlavne určených na export, z hľadiska podielu high-tech výrobkov. Nemenej významnú výpoveď o zlepšovaní situácie v danej oblasti má aj počet ľudí zamestnaných v odvetviach náročných na vzdelanie a informačné vedomosti, napríklad v oblasti medium-high a high-tech výroby. O vedeckej zainteresovanosti spoločnosti nepochybne hovorí počet zamestnancov v oblasti vedy a výskumu. Praktickým doplnením je počet zamestnancov prepočítaný podľa človekorokov.

Detailnejší pohľad na situáciu v oblasti informačnej spoločnosti možno získať prostredníctvom výdavkov na informačné technológie a výdavkov určených na technológie v telekomunikačnom sektore. Informačnú gramotnosť možno nepriamo posúdiť na základe  miery používania internetu alebo samotných počítačov širokou vrstvou obyvateľstva pri plnení denných potrieb alebo osobitne pri plnení špeciálnych úloh týkajúcich sa napríklad získavania dodatočného vzdelania. Z hľadiska hodnotenia tejto oblasti sa relevantným javí aj ukazovateľ využitia e-governmentu občanmi a podnikateľmi, ktorý vyjadruje dopytovú stranu po verejných on-line službách.

Predložený širší súbor samozrejme nie je konečný. Mohol by byť oveľa rozsiahlejší, ale zámerom tejto kapitoly je len obrátiť pozornosť na tie indikátory, ktoré by tiež nemali ostať mimo nášho záujmu.

Záver

Predložený materiál je prezentáciou snahy o vytvorenie súboru ukazovateľov, ktoré by boli vhodné pre hodnotenie pokroku pri plnení cieľov stanovených v Národnom programe reforiem Slovenska. Potreba hodnotenia opatrení stanovených v prioritách si vyžaduje taký monitorovací mechanizmus, ktorý umožní inštitucionálne a zároveň aj verejné sledovanie napredovania v prioritných oblastiach. Požiadavka na verejné sledovanie plnenia stanovených cieľov vyplýva z povahy takého strategického dokumentu, akým je národný program reforiem, pretože konečným cieľom je zvýšenie životnej úrovne obyvateľstva. 

Návrh súboru ukazovateľov si neprivlastňuje exkluzívne právo na stanovenie konečného zoznamu ukazovateľov. Práve naopak – mal by byť východiskom pre diskusiu nositeľov úloh lisabonskej stratégie, na ktorej základe by sa navrhovaný súbor upravil v zmysle relevantných pripomienok zainteresovaných rezortov tak, aby vznikol komplexný, stabilný a všeobecne akceptovaný systém ukazovateľov, ktorý bude spĺňať nároky na kontinuálne sledovanie a hodnotenie efektov z opatrení národnej lisabonskej stratégie v priebehu daného programového obdobia. Počas daného programového obdobia by mal byť súbor ukazovateľov z dôvodu konzistentnosti stabilný. Zásadnejšie prehodnotenie súboru indikátorov by bolo možné očakávať až po aktualizáciách lisabonskej agendy a Integrovaných zásad hospodárskej politiky EÚ, ktoré sa očakávajú v roku 2009.

Príloha č. 1 - Definície indikátorov

Poznámka: Väčšina ukazovateľov má ročnú bázu dát a sú zverejňované s ročným odstupom. Pokiaľ majú ukazovatele inú frekvenciu vyhodnocovania, táto skutočnosť je uvedená pri ich definícii.

Makroekonomický rámec

[0.1]	Reálny rast HDP
Medziročný rast HDP v stálych cenách (rok 2000)

Hrubý domáci produkt: (HDP) v trhových cenách predstavuje konečný výsledok činnosti rezidentských jednotiek vyprodukovaný v sledovanom období. Hrubý domáci produkt v trhových cenách sa zostavuje troma metódami. Výrobnou (produkčnou) metódou, ako súčet pridanej hodnoty vytvorenej trhovou činnosťou, činnosťou vytvorenou pre vlastné použitie, netrhovou činnosťou a daní na produkty znížených o subvencie na produkty (vytvorený hrubý domáci produkt). Výdavkovou (spotrebnou) metódou, ako súčet konečnej spotreby domácností, konečnej spotreby neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam, konečnej spotreby verejnej správy, tvorby hrubého fixného kapitálu, zmeny stavu zásob, salda vývozu a dovozu výrobkov a služieb. Dôchodková metóda vypočítava HDP zo samostatných odhadov zložiek pridanej hodnoty, a to odmien zamestnancov, hrubého prevádzkového prebytku/zmiešaného dôchodku a daní na produkciu a dovoz znížených o subvencie. 

Zdroj: Eurostat

[0.1.1]	HDP na obyvateľa
Hrubý domáci produkt na obyvateľa v parite kúpnej sily (PPS), EÚ 25 = 100

Parita kúpnej sily je konverzný koeficient, ktorý prepočítava ekonomické ukazovatele, vyjadrené v nominálnych národných menách, na spoločnú umelo vytvorenú menu s názvom štandard kúpnej sily (PPS), ktorá vyrovnáva rozdiely v kúpnej sile rôznych národných mien a tým umožňuje zmysluplné čisté porovnanie objemov HDP a jeho agregátov medzi krajinami. Parita kúpnej sily je cenový deflátor aj menový konvertor, ktorý eliminuje rozdiely v cenových hladinách medzi krajinami.
 
Zdroj: Eurostat

[0.1]	Rast reálnej produktivity práce
Produktivita práce  - Hrubý domáci produkt v stálych cenách (2000 = 100) na jednu zamestnanú osobu

Celková zamestnanosť vyjadrená  počtom zamestnaných osôb sa definuje ako počet osôb (zamestnancov a samozamestnávateľov), ktorí sú zapojení do výrobnej činnosti spadajúcej do rámca produkcie v systéme národných účtov.
Zdroj: ŠÚ SR

[0.1.1]	Produktivita práce na zamestnanca
Hrubý domáci produkt v bežných cenách na zamestnanú osobu  v parite kúpnej sily (PPS),  EÚ 25 = 100

Zdroj: Eurostat

[0.1.2]	Produktivita práce na odpracovanú hodinu
Hrubý domáci produkt v bežných cenách na odpracovanú hodinu v parite kúpnej sily (PPS), EÚ 25 = 100

Celkový počet odpracovaných hodín predstavuje úhrnný počet hodín skutočne odpracovaných zamestnanou osobou, alebo osobou samostatne činnou počas účtovného obdobia, pokiaľ ich produkcia patrí do vymedzeného rámca produkcie v systéme národných účtov.

Zdroj: Eurostat

[0.3]	Miera inflácie
Percentuálna zmena harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien (HICP) daného roka voči predchádzajúcemu roku.

Harmonizovaný index spotrebiteľských cien je určený na medzinárodné porovnanie inflácie spotrebných tovarov a služieb. 
Zdroj: Eurostat

[0.4]	Saldo verejnej správy
Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté sektora verejnej správy.

Opatrenia Štatistického úradu Slovenskej republiky č. 449/2000 Z. z., ktorým sa vyhlasuje Klasifikácia aktív, bilančných položiek, transakcií a ostatných tokov v národných účtoch Slovenskej republiky a Klasifikácie inštitucionálnych sektorov a subsektorov v systéme národných účtov Slovenskej republiky.
Podľa Opatrenia ŠÚ SR č. 449/2000 Z. z. sa člení sektor verejnej správy (S.13 v ESA 95) subsektory: ústredná štátna správa, regionálna štátna správa, miestna samospráva a fondy sociálneho zabezpečenia.
Zdroj: Eurostat

[0.5]	Hrubý verejný dlh
Percentuálny podiel hrubého verejného dlhu na HDP.

Hrubý verejný dlh zahŕňa dlh centrálnej vlády, štátnej správy, samosprávnych orgánov a dlh fondov sociálneho zabezpečenia. Dlh je ohodnotený v nominálnej cene a zahraničný dlh je konvertovaný do národnej meny podľa kurzov ku koncu príslušného roka. 
Zdroj: Eurostat

[0.6]	Rast reálnych miezd
Percentuálna zmena priemernej reálnej mzdy daného roka voči predchádzajúcemu roku.

Priemerná hrubá nominálna mesačná mzda zahŕňa plnenia, ktoré pripadajú na základnú (tarifnú) mzdu stanovenú podľa mzdových predpisov vrátane základných zložiek zmluvných platov a miezd za nadčasy, náhrady miezd za neodpracovaný čas, mesačné a dlhodobé prémie a odmeny vyplatené v závislosti od výkonu a splnení hodnotiacich kritérií, príplatky a doplatky za nadčasovú prácu, nočnú prácu, prácu v sobotu a nedeľu, sviatky, za zdraviu škodlivé prostredie, hluk, rizikovú a namáhavú prácu, naturálne mzdy vyjadrené v peňažnej forme a ostatné mzdy vo forme mzdových zvýhodnení, ktorých výška a periodicita sú vopred určené bez ohľadu na situáciu podniku. Od roku 1996 sa do miezd nezahŕňajú výplaty zo zisku po zdanení, od roku 1998 ani náhrady za pracovnú pohotovosť a od roku 2006 sa zahŕňajú platy ozbrojených zložiek. Reálne mzdy sú nominálne mzdy deflované indexom spotrebiteľských cien za rovnaké obdobie. 
Zdroj: ŠÚ SR

[0.7]	Reálny rast spotreby domácností
Konečná spotreba domácností v stálych cenách (rok 2000 = 100)

Výdavky na konečnú spotrebu sa skladajú z výdavkov vynaložených rezidentskými inštitucionálnymi jednotkami na výrobky a služby, ktoré sa používajú pre priame uspokojenie individuálnych potrieb. Výdavky na konečnú spotrebu sa môžu vyskytovať na domácom území i v zahraničí. Výdavky na konečnú spotrebu nezahŕňajú výdavky na fixné aktíva (dlhodobý majetok) vo forme obydlí alebo cenností. Výdavky na tvorbu obydlí domácností tvoria tvorbu hrubého fixného kapitálu. Obydlia sú však výrobky používané ich vlastníkmi na produkciu bytových služieb (imputované nájomné). Celkové výdavky na konečnú spotrebu domácností sú celkovými výdavkami všetkých domácností, ktoré vznikli na ekonomickom území. 
Zdroj: ŠÚ SR

Vzdelávanie

[1.1]	Stredoškolsky vzdelaná mládež
Podiel stredoškolsky vzdelanej mládeže na celkovej populácii tej istej vekovej skupiny. 

Indikátor sa monitoruje prostredníctvom dotazníka za populáciu vo veku 20-24 rokov, ktorá dosiahla stupeň vzdelania zodpovedajúci podľa stupnice ISCED minimálne hodnotám 3-4. ISCED 3-4 predstavuje stredoškolské, poprípade pomaturitné štúdium. Z celkovej populácie sú vylúčení tí, ktorí v dotazníku neuviedli odpoveď.
Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[1.2]	Mládež bez maturity
Podiel populácie vo veku 18-24 rokov s najnižším vzdelaním (ISCED 0, 1, 2, 3C), ktorá nepokračuje v ďalšom vzdelávaní.

Žiak nepokračuje vo vzdelávaní, ak sa počas posledných štyroch týždňov pred uskutočnením prieskumu nezúčastnil žiadneho typu vzdelávania, pričom sa nezohľadňuje relevantnosť vzdelávania pre súčasnú alebo budúcu prácu respondenta.
Z prieskumu sú vylúčení tí, ktorí neodpovedali na príslušné otázky. 
Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[1.3]	Absolventi vysokoškolského štúdia
Podiel absolventov vysokoškolského alebo doktorandského štúdia vo veku 20-29 rokov pripadajúci na 1000 obyvateľov rovnakej vekovej skupiny. 

Stupeň vysokoškolského alebo doktorandského štúdia zodpovedá  úrovni ISCED 5-6.
Zdroj: Eurostat

[1.4] 	Celoživotné vzdelávanie
Percentuálny podiel dospelých vo veku 20 – 64 rokov zúčastňujúcich sa vzdelávacieho procesu alebo školenia na celkovej populácii rovnakej vekovej skupiny.

Za participáciu na celoživotnom vzdelávaní sa považuje účasť na vzdelávacom procese alebo školení počas štyroch týždňov pred uskutočnením prieskumu. Do celkovej populácie nie sú zarátaní respondenti, ktorí neodpovedali na príslušné otázky. Pri vzdelávaní sa nezohľadňuje jeho relevantnosť pre súčasnú alebo budúcu prácu respondenta. 
Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[1.5]	PISA index
Aritmetický priemer výsledkov slovenských žiakov v jednotlivých oblastiach: matematika, veda, čítanie.

Hodnotiaci prieskum PISA sa opakuje v 3-ročných intervaloch.
Zdroj: OECD – PISA 2003 (Programme for International Student Assessment), prepočty IFP

[1.6]	Nízka schopnosť žiakov čítať s porozumením
Podiel 15-ročných účastníkov prieskumu PISA 2003, ktorí  pri testovaní čítania dosiahli menej ako 407 bodov.

Indikátor hodnotí, ako sú žiaci schopní pochopiť a osvojiť si písaný text. Žiakom predkladané texty majú rôznu formu - prózy (od komentára, cez výklady až po argumentácie), ale i formu nesúvislého textu (vrátane grafov, formulárov či zoznamov). Cieľom nie je merať plynulosť čítania alebo schopnosť rozoznávať písmená, ale posúdiť schopnosť jednotlivcov pochopiť text, vybrať z neho to najdôležitejšie a využiť získaný poznatok v širokom kontexte aj mimo školy. Žiaci s nízkou úrovňou chápania písaného textu (Level I; 335 – 407 bodov v rámci škály PISA) sa dokážu vysporiadať len s najjednoduchšími úlohami, v texte sú schopní lokalizovať jednoduchú informáciu a zachytiť hlavnú myšlienku. Skupina, ktorá nedosiahla úroveň Level I nepreukázala ani najzákladnejšie schopnosti, ktoré spadajú pod hodnotenie PISA. To neznamená, že sú úplne negramotní, len ich výsledky nasvedčujú tomu, že by neboli schopní vyriešiť ani polovicu úloh určených pre Level I. Títo žiaci majú vážne problémy s čítaním a nie sú schopní uplatniť nadobudnuté vedomosti. Takáto skupina môže mať preto problémy nielen s ďalším vzdelaním, ale aj pri hľadaní pracovného uplatnenia.  
Hodnotiaci prieskum PISA sa opakuje v 3-ročných intervaloch
Zdroj: OECD – PISA 2003 (Programme for International Student Assessment)

[1.7]	Výdavky na vysokoškolského študenta
Percentuálny podiel verejných výdavkov na vzdelávanie na HDP, t.j. výdavky na vzdelávacie inštitúcie pre všetky úrovne vzdelávania.

Zdroj: Eurostat

[1.8]	Výdavky na vysokoškolského študenta
Celkové výdavky na vysokoškolského študenta v súkromných i štátnych vzdelávacích inštitúciách ako percentuálny podiel na HDP/obyvateľ.

Zdrojom údajov je ročná správa Európskej komisie hodnotiaca napĺňanie lisabonských cieľov v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy - Progress towards the Lisbon Objectives in Education and Training. Indikátor zahŕňa výdavky všetkých vládnych úrovní, súkromných firiem, neziskových organizácií a domácností na vzdelávanie v štátnej alebo v súkromnej vzdelávacej inštitúcii. Sleduje mzdové náklady, všetky bežné a kapitálové výdavky. 
Zdroj: Progress towards the Lisbon Objectives in Education and Training

Zamestnanosť a sociálna inklúzia

[2.1]	Rast zamestnanosti
Percentuálna zmena vo vývoji zamestnanosti daného roka voči predchádzajúcemu roku.

Zamestnanosť vyjadrená v domácom koncepte (ESA95); zahŕňa počet zamestnancov aj samozamestnávateľov – v súlade s definíciou ILO „platená práca“; zohľadňuje úpravu o položky ako počty rezidentov pracujúcich v zahraničí a nerezidentov prichádzajúcich zo zahraničia. 
Zdroj: ŠÚ SR

[2.2]	Celková miera zamestnanosti
Pomer zamestnanej populácie vo veku 15-64 rokov k celkovej populácii rovnakej vekovej skupiny.

Ukazovateľ zahŕňa celkovú populáciu žijúcu v samostatných domácnostiach, nezahŕňa kolektívne domácnosti ani obyvateľov penziónov, či ubytovní a internátov, ani hospitalizovaných v zdravotníckych zariadeniach.

Zamestnaná populácia pozostáva z tých osôb, ktoré počas daného týždňa vykonávali hocijakú prácu za mzdu alebo zárobok po dobu aspoň jednej hodiny, resp. nepracovali, ale mali zamestnanie, v ktorom boli dočasne neprítomní. 
Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[2.2.1]	Miera zamestnanosti - ženy
Pomer zamestnanej populácie žien vo veku 15-64 rokov k celkovej populácii žien rovnakej vekovej skupiny.

Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[2.2.2]	Miera zamestnanosti - muži
Pomer zamestnanej populácie mužov vo veku 15-64 rokov k celkovej populácii mužov rovnakej vekovej skupiny.

Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[2.3]	Celková miera zamestnanosti starších
Pomer zamestnanej populácie vo veku 55-64 rokov k celkovej populácii rovnakej vekovej skupiny.

Ukazovateľ zahŕňa celkovú populáciu žijúcu v samostatných domácnostiach, nezahŕňa kolektívne domácnosti ani obyvateľov penziónov, či ubytovní a internátov, ani hospitalizovaných v zdravotníckych zariadeniach.

Zamestnaná populácia pozostáva z tých osôb, ktoré počas daného týždňa vykonávali hocijakú prácu za mzdu alebo zárobok po dobu aspoň jednej hodiny, resp. nepracovali, ale mali zamestnanie, v ktorom boli dočasne neprítomní. 
Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[2.3.1]	Miera zamestnanosti starších - ženy
Pomer zamestnanej populácie žien vo veku 55-64 rokov k celkovej populácii žien rovnakej vekovej skupiny.

Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[2.3.2]	Miera zamestnanosti starších - muži
Pomer zamestnanej populácie mužov vo veku 55-64 rokov k celkovej populácii mužov rovnakej vekovej skupiny.

Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[2.4]	Celková miera nezamestnanosti
Percentuálny podiel nezamestnaných osôb na celkovom ekonomicky aktívnom obyvateľstve.

Do pojmu nezamestnaní sa zahŕňajú všetky osoby, ktoré počas referenčného obdobia boli: bez práce, bezprostredne k dispozícii pre prácu a hľadajú prácu. 
Zdroj: Eurostat

[2.4.1]	Miera nezamestnanosti - ženy
Percentuálny podiel nezamestnaných žien na všetkých ekonomicky aktívnom počte žien.

Zdroj: Eurostat

[2.4.2]	Miera nezamestnanosti - muži
Percentuálny podiel nezamestnaných mužov na celkovom ekonomicky aktívnom počte mužov.

Zdroj: Eurostat

[2.5]	Celková miera ekonomickej aktivity
Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva podľa VZPS vyjadruje percentuálny podiel populácie od 15 rokov života, ktorá patrí do skupiny ekonomicky aktívneho obyvateľstva. Je vypočítaná podľa vzorca:

Miera ekonomickej aktivity obyvateľstva    =	počet ekonomicky aktívneho obyvateľstva	
	počet obyvateľov  v produktívnom a poproduktívnom veku	

Ekonomicky aktívne obyvateľstvo zahrňuje osoby oboch pohlaví, vo veku od 15 rokov, ktoré spĺňajú požiadavky pre ich zahrnutie medzi zamestnaných, nezamestnaných alebo príslušníkov ozbrojených zložiek. 

Zdroj: Eurostat

[2.5.1]	Miera ekonomickej aktivity - ženy
Miera ekonomickej aktivity žien podľa VZPS vyjadruje percentuálny podiel populácie žien od 15 rokov života, ktorá patrí do skupiny ekonomicky aktívneho obyvateľstva.

Zdroj: Eurostat

[2.5.2]	Miera ekonomickej aktivity - muži
Miera ekonomickej aktivity mužov podľa VZPS vyjadruje percentuálny podiel populácie mužov od 15 rokov života, ktorá patrí do skupiny ekonomicky aktívneho obyvateľstva.

Zdroj: Eurostat

[2.6]	Miera dlhodobej nezamestnanosti
Podiel dlhodobo nezamestnaných na celkovej aktívnej populácii.

Do úvahy sa berú len ľudia žijúci v samostatnej domácnosti. Za  dlhodobo nezamestnaných sa považujú tí, ktorí sú nezamestnaní dlhšie ako 12 mesiacov, majú viac ako 15 rokov, v nasledujúcich dvoch týždňoch nebudú, ale sú pripravení pracovať a prácu si aktívne hľadajú.
Doba trvania nezamestnanosti je definovaná ako doba hľadania práce alebo doba od posledného zamestnania (ak je táto doba od posledného zamestnania kratšia ako doba hľadania práce). 
Zdroj: Eurostat

[2.7]	Miera nezamestnanosti mladých
Percentuálny podiel nezamestnaných  vo veku 15 – 24 rokov na  aktívnej populácii v danej vekovej skupine. 

Ukazovateľ je vypočítaný ako priemer mesačných harmonizovaných sezónne očistených hodnôt.
Zdroj: Eurostat

[2.8]	Daňovo-odvodové zaťaženie nízkopríjmových skupín
Daň z príjmov z hrubej mzdy zamestnanca plus odvody zamestnanca i zamestnávateľa vyjadrené ako percento  z celkových nákladov na pracovnú silu.

Celkové náklady na pracovnú silu predstavuje hrubá mzda, odvody zamestnávateľa a prípadne iné zrážky z miezd zamestnancov. Do nízkopríjmovej skupiny sú zaradení jednotlivci s príjmom pod 67 % priemernej mzdy. 
Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[2.9]	Priemerný vek odchodu z pracovnej sily
Priemerný vek, v ktorom pracovne aktívni ľudia definitívne prestávajú byť súčasťou pracovnej sily.

Indikátor je založený na modeli pravdepodobnosti, ktorý vychádza z Shererovho modelu -  Peter Scherer: Age of withdrawal from the labour force in OECD countries, OECD.
Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[2.9.1]	Priemerný vek odchodu z pracovnej sily - ženy
Priemerný vek, v ktorom pracovne aktívne ženy definitívne prestávajú byť súčasťou pracovnej sily.

Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[2.9.2]	Priemerný vek odchodu z pracovnej sily - muži
Priemerný vek, v ktorom pracovne aktívni muži definitívne prestávajú byť súčasťou pracovnej sily.

Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

[2.10]	Mzdové rozdiely
Percentuálny rozdiel medzi priemernou hodinou mzdou mužov a žien. Vyjadruje o koľko percent z priemernej hodinovej mzdy mužov majú ženy nižšiu priemernú hodinovú mzdu.

Zdroj: Eurostat

[2.11]	Riziko relatívnej chudoby
Percentuálny podiel populácie s disponibilným čistým príjmom nižším ako 60 % mediánu ekvivalentného príjmu (po zohľadnení sociálnych transferov) na celkovej populácii.

Zdroj: Eurostat

[2.12]	Absolútna chudoba
Percentuálny podiel populácie, ktorá poberá dávky v hmotnej núdzi spolu so spoločne posudzovanými osobami, na celkovej populácii.

Zdroj: MPSVaR, ŠÚ SR, výpočet IFP

[2.13]	Deti žijúce v domácnosti bez zamestnania
Počet detí vo veku 0-17 rokov, ktoré žijú v domácnosti, kde nikto nepracuje, vyjadrený ako percentuálny podiel na celkovom počte detí rovnakej vekovej skupiny.

Zdroj: Eurostat (EU Labor Force Survey)

Podnikateľské prostredie

[3.1]	Doing Business Index
Index je stanovený tak, že v každom roku sa priemeru krajín OECD v jednotlivých oblastiach priradí hodnota 100 bodov a následne sa v danej oblasti určí hodnota pre Slovensko. Výslednú hodnotu indexu získame ako priemernú hodnotu zo všetkých 4 oblastí  (čas potrebný na založenie podniku, index nepružnosti zamestnanosti, čas potrebný na vynútenie plnenia zmluvy, čas potrebný na likvidáciu podniku). Relatívne lepšia pozícia je daná nižším indexom.
Zdroj: Doing Business in 2006, prepočty IFP

[3.1.1]	Čas potrebný na založenie podniku
Priemerný čas potrebný na prekonanie všetkých procedúr potrebných pre založenie firmy. 

Sumarizuje všetky procedúry potrebné pre registráciu podniku v spojení s dozornými vládnymi orgánmi, daňovú registráciu, registráciu pracovníkov týkajúcu sa odvodov, ako aj procedúry vyplývajúce z ochrany životného prostredia. 
Procedúra je definovaná ako interakcia medzi vznikajúcim podnikateľským subjektom a druhou stranou (vládnym orgánom, právnikom, auditorom či notárom).  Interakcia medzi zakladateľom firmy a úradníkom firmy nie je považovaná za procedúru. 
Čas je meraný v kalendárnych dňoch. Najnižší počet dní pre jednu procedúru predstavuje 1 deň. Pokiaľ procedúra môže byť zrýchlená za dodatočný poplatok, počíta sa s rýchlejším procesom. Čas, ktorý zakladatelia venovali získavaniu informácií, sa nezarátava.
Zdroj: Doing Business in 2006

[3.1.2]	Index nepružnosti zamestnanosti
Náročnosť najímania nového pracovníka, náročnosť prepúšťania pracovníkov a nepružnosť pracovného času.

Stanovuje sa ako priemer troch indexov, z ktorých každý dosahuje hodnoty od 0 – 100, pričom vyššie hodnoty znamenajú prísnejšiu reguláciu:
•	index náročnosti najímania nového pracovníka: možnosť používania pracovných zmlúv na dobu určitú; maximálna dĺžka pracovnej zmluvy na dobu určitú; pomer minimálnej mzdy;
•	index nepružnosti pracovného času: možnosť nočnej práce; možnosť pracovať počas víkendu; dĺžka pracovného týždňa (5 1/2 alebo viac dní); možnosť predĺženia pracovného dňa na 12 hodín s nadčasom; počet dní plateného voľna (21 alebo menej);
•	index náročnosti prepúšťania pracovníkov: uznanie nadbytočnosti ako oprávneného dôvodu na prepustenie; povinnosť zamestnávateľa ohlásiť nadbytočného pracovníka na ministerstve práce alebo odborovom zväze; to isté pri skupinovom prepúšťaní; potreba súhlasu odborového zväzu alebo ministerstva práce pri prepustení nadbytočného pracovníka; to isté pri skupinovom prepúšťaní; povinnosť zamestnávateľa poskytnúť bývalému zamestnancovi školenie alebo náhradné zamestnanie; existencia pravidiel určujúcich poradie zamestnancov pri prepúšťaní; existencia pravidiel stanovujúcich poradie pri znovuzamestnávaní.
Zdroj: Doing Business in 2006

[3.1.3]	Čas potrebný na vynútenie plnenia zmluvy
Čas, potrebný na vyriešenie sporu – v kalendárnych dňoch – meraný od momentu podania žaloby po skutočné zaplatenie alebo vyrovnanie.

Zaratúvajú sa do neho dni na súde, ako aj čakacie lehoty medzi súdnymi pojednávaniami. Dáta sú zozbierané prostredníctvom 2 právnikov – konzultantov z každej krajiny a na báze štvrťročných dotazníkov miestnych procesných sudcov. 
Zdroj: Doing Business in 2006

[3.1.4]	Čas potrebný na likvidáciu podniku
Priemerný právnikmi očakávaný čas, ktorý je potrebný na ukončenie činnosti nesolventného podniku.

Vyhodnocuje sa prostredníctvom prieskumov konkurzných právnikov, účtovníkov a sudcov. Pozostáva z nasledujúcich procedúr: podanie žiadosti, začatie konkurzného procesu, vznesenie návrhu, rozhodnutie súdu, vyhlásenie insolventnosti, posúdenie oprávnenosti nárokov, ich zoradenie podľa priority a predaj aktív.
Zdroj: Doing Business in 2006

[3.2]	Miera prežitia podnikov
Percento skutočných prírastkov podnikov v roku n, ktoré sú stále aktívne aj v roku n+2. 

Za prežitie sa považuje schopnosť podniku byť aktívnym v oblasti zamestnanosti a tvoriť obrat v roku vzniku i počas nasledujúcich rokov. Rozlišujú sa dva spôsoby prežitia: prežitie bez zmien a prežitie prostredníctvom prevzatia.
Zdroj: Eurostat

 [3.3]	Ceny telekomunikačných služieb
Ceny telekomunikačných služieb pre podnikateľský sektor sú cenami, ktoré za rovnaký kôš hovorov účtujú  incumbenti (týmto pojmom sa označuje telekomunikačný operátor, ktorý využíval exkluzívne právo poskytnuté daným štátom na poskytovanie telefónnej služby prostredníctvom pevnej telekomunikačnej siete, tzn. že mal monopolné postavenie pred liberalizáciou trhu). 

Cena zohľadňuje vnútroštátne aj medzinárodné volania (aj do mobilných sietí). Všetky ceny sú očistené od DPH a prepočítané cez paritu kúpnej sily. Pri prepočtoch cien telekomunikačných služieb sú použité štandardné ceny s vylúčením nižších cien pri balíkoch služieb. 
Zdroj: Teligen, UK: Report on Telecoms Price Developments from 1998 to 2004, vypracované pre Európsku komisiu

[3.3.1]	Trhový podiel incumbenta na trhu pevných liniek - miestne hovory
Podiel tržieb incumbenta na tržbách celého trhu miestnych hovorov.

Miestne hovory sú hovory v rámci miestnych telekomunikačných sietí. 
Zdroj: Eurostat

[3.4]	Štátna pomoc
Poskytnutá štátnu pomoc vyjadrená ako percentuálny podiel na HDP.
Zdroj: Eurostat

[3.5]	Súkromné investície
Percentuálny podiel súkromných investícií na HDP.

Súkromné investície – hrubá tvorba fixného kapitálu v súkromnom sektore.
Zdroj: Eurostat

[3.6]	Index legislatívneho a regulačného prostredia
Index obsahuje nasledujúcich 10 položiek:
•	funkčnosť politického systému v štáte,
•	obchodná a pracovnoprávna legislatíva,
•	legislatíva upravujúca dane, odvody, poplatky, investície,
•	trhová regulácia, legislatíva upravujúca hospodársku súťaž,
•	konkurzná a exekučná legislatíva,
•	zrozumiteľnosť, použiteľnosť, stálosť právnych predpisov,
•	uplatňovanie princípu rovnosti pred zákonom,
•	vymáhateľnosť práva, funkčnosť súdnictva,
•	funkčnosť štátnych inštitúcií (kataster, daňové úrady, atď.),
•	regulácia cezhraničného obchodu (clá, licencie, povolenia, atď.).

Každú položku pravidelne štvrťročne hodnotia respondenti (od 3. štvrťroka roka 2001). Základným obdobím pre výpočet indexu bol 1. júl 2001 s referenčnou hodnotou indexu 100 bodov. Index legislatívneho a regulačného prostredia je súčasťou Indexu podnikateľského prostredia sledovaného Podnikateľskou alianciou Slovenska.
Zdroj: Podnikateľská aliancia Slovenska 

[3.7]	Podiel pridanej hodnoty k spotrebe materiálov a energií
Zohľadňuje zhodnotenie spotrebovaných materiálov a energií ako aj schopnosť vyrovnania sa výrobcov priemyselných tovarov s cenovými vplyvmi priemyselných vstupov.

Zdroj: Štatistický úrad SR

[3.8]	Podiel pridanej hodnoty k objemu vyplatených miezd 
Zohľadňuje prínos na jednotku vyplatených miezd pričom nie je potrebné pri hodnotení produktivity prihliadať k medzinárodným a medziodvetvovým rozdielom pri výške priemernej mzdy.
Zdroj: Štatistický úrad SR

[3.9] 	Počet prenocovaní ubytovaných návštevníkov
Porovnanie počtu prenocovaní ubytovaných návštevníkov s predchádzajúcim rokom

Počet prenocovaní ubytovaných návštevníkov zahŕňa počet nocí, ktoré návštevník strávil v ubytovacom zariadení. Návštevník v ubytovacom zariadení je osoba (okrem personálu a majiteľa), ktorá použije služby ubytovacieho zariadenia na prechodné ubytovanie bez ohľadu na krajinu trvalého pobytu, vrátane detí.

Zdroj : Štatistický úrad SR

Energetika

[4.1]	Energetická náročnosť ekonomiky
Podiel hrubej spotreby energie krajiny na HDP vyjadrený v kgoe na 1000 EUR.

Hrubá spotreba energie krajiny je meraná v jednotke kgoe, t. j. ekvivalent kilogramu nafty. HDP je vyjadrené v 1000 EUR. Výsledný podiel je teda vyjadrený v kgoe na 1000 EUR.
Do výpočtu je zahrnutých päť druhov energií: uhlie, elektrická energia, ropa, plyn a obnoviteľné zdroje energie. HDP za príslušný kalendárny rok v stálych cenách roka 1995 (1995=100). Meria celkovú energetickú efektívnosť, menšia hodnota indikátora je teda lepšia.
Zdroj: Eurostat

[4.2]	Elektrická energia vyrobená z obnoviteľných zdrojov
Príspevok elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov energie k celkovej spotrebe elektrickej energie je vyjadrením pomeru medzi množstvom elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov energie a hrubou spotrebou elektriny. 

Elektrina vyrábaná z obnoviteľných zdrojov energie zahŕňa elektrinu vyrobenú využitím energie vody (okrem prečerpávacích vodných elektrární), vetra, slnka, geotermálnej energie a biomasy. Hrubá spotreba elektriny zahŕňa celkovú hrubú výrobu elektriny zo všetkých palív plus dovoz elektriny, mínus vývoz elektriny. 
Zdroj: Eurostat

[4.3]	Index cien energie
Zohľadňuje ceny elektrickej energie a plynu pre konečných priemyselných odberateľov.

Index sa pre danú krajinu vypočíta ako aritmetický priemer z hodnoty subindexu pre cenu elektrickej energie a subindexu pre ceny plynu.
Výpočet subindexu:
•	ceny sú pre konečných priemyselných odberateľov v euro bez DPH a prepočítané cez paritu kúpnej sily,
•	prerátanie hodnôt vzhľadom na priemer EU 25 v roku 2004, pričom priemer EU 25=100.
Zdroj: Eurostat, výpočet IFP

[4.3.1]	Trhový podiel najväčšieho výrobcu elektrickej energie
Množstvo čistej elektrickej energie vyrobenej najväčším výrobcom elektrickej energie ako percentuálny podiel na celkovej čistej výrobe elektrickej energie. 

Čistá elektrická energia je celková elektrická energia znížená o množstvo elektrickej energie spotrebované samotným výrobcom.
Zdroj: Eurostat

Veda, výskum a inovácie

[5.1]	Výdavky na výskum a vývoj z verejných zdrojov
Percentuálny podiel výdavkov na výskum a vývoj vynaložených z verejných zdrojov na HDP.

Zdroj: Eurostat

[5.2]	Výdavky na výskum a vývoj z podnikateľských zdrojov
Percentuálny podiel výdavkov na výskum a vývoj vynaložených zo súkromných zdrojov na HDP.

Zdroj: Eurostat

[5.2.1]	Výdavky na výskum a vývoj zo zahraničných zdrojov
Percentuálny podiel výdavkov na výskum a vývoj vynaložených zo zahraničných zdrojov na HDP.

Zdroj: Eurostat

[5.2.2]	Výdavky na aplikovaný výskum a vývoj 
Percentuálny podiel výdavkov na aplikovaný výskum a vývoj na celkových výdavkoch na výskum a vývoj.

Zdroj: Eurostat

[5.3]	Vysokoškolskí absolventi vedy a techniky
Počet vysokoškolských absolventov v oblasti vedy a techniky ako percentuálny podiel z 1000 obyvateľov vo veku 20 - 29 rokov. 

Medzi absolventov sú zaradení noví absolventi matematickovedných a technických odborov (spoločenské vedy (ISC42), technické vedy (ISC44),  matematika a štatistika (ISC46), programovanie (ISC48), strojárstvo (ISC52), priemysel a výroba (ISC54 ), architektúra a stavebníctvo (ISC58))verejných i súkromných vzdelávacích inštitúcií. 
Zdroj: Eurostat

[5.4]	Citačný index
Podiel priemerného počtu citácií pripadajúcich na jednu publikáciu danej krajiny a priemerného počtu citácií pripadajúcich na jednu publikáciu svetovej databázy.

Zjednodušene - index porovnáva bibliometrickú úroveň kvality publikácií  danej krajiny s priemernou svetovou úrovňou kvality. Hodnota rovná 1 znamená, že daná krajina má rovnakú úroveň bibliometrickej kvality publikácií ako svetový priemer. Pre hodnotu väčšiu ako 1 ide o nadpriemernú úroveň, pre hodnotu menšiu ako 1 o podpriemernú úroveň. Index súhrnne zachytáva priemernú úroveň bibliometrickej kvality publikácií za obdobie 1999 - 2003.
Zdroj: Rada pre Výskum a vývoj ČR

[5.4.1]	Relatívna produkcia publikácií
Počet publikácií pripadajúci na 1000 obyvateľov danej krajiny.

Porovnáva bibliografické výstupy v tej časti výskumu, kde hlavným výsledkom je nový poznatok, ktorý sa rozširuje formou vedeckej odbornej publikácie. Patrí sem predovšetkým časť výskumu, ktorý je podľa triedenia uvedeného v príručke Frascati (Hodnotenie vedeckých a technických činností, OECD, Paríž 2002) označený ako základný výskum a časť aplikovaného výskumu. Index súhrnne zachytáva priemernú úroveň za obdobie 1999 - 2003.
Zdroj: Rada pre Výskum a vývoj ČR

[5.4.2]	Relatívna produkcia citácií
Počet citácií publikácií pripadajúci na 1000 obyvateľov danej krajiny.

Slúži na ocenenie kvality publikácií, aj keď s istými obmedzeniami (nemožno napr. porovnávať počty citácií prác v rôznych odboroch navzájom). Index súhrnne zachytáva priemernú úroveň za obdobie 1999 - 2003.
Zdroj: Rada pre Výskum a vývoj ČR

[5.5]	EPO patenty
Počet prihlášok patentov na Európskom patentovom úrade ako percentuálny podiel pripadajúci na milión obyvateľov krajiny.

Zdroj: Eurostat

[5.5.1]	EPO high-tech patenty
Počet prihlášok high-tech patentov na Európskom patentovom úrade ako percentuálny podiel pripadajúci na milión obyvateľov krajiny. 

Skupina high-tech technológií obsahuje: spracovanie dát a kancelárske vybavenie, biotechnológie a genetické inžinierstvo, letecký priemysel, komunikačné technológie, polovodiče, lasery.
Zdroj: Eurostat

[5.6]	Investície do rizikového kapitálu - celkové
Percentuálny podiel  investícií do rizikového kapitálu na HDP.

Rizikový kapitál zahŕňa investície začiatočného kapitálu pri založení a štarte firiem a investície na expanziu a prechod (pozri ďalej). Nezahŕňa financovanie nákupu podielov vo firme manažmentom vlastnej alebo cudzej spoločnosti.
Zdroj: Eurostat

[5.6.1]	Investície do rizikového kapitálu – počiatočné štádium
Percentuálny podiel investícií do rizikového kapitálu v počiatočnom štádiu na HDP.

Počiatočné štádium zahŕňa založenie a štart firmy.
•	Štádium založenia - financovanie poskytnuté na prieskum, ocenenie a prípravu úvodného konceptu predtým, než podnik dosiahne štádium štartu.
•	Štádium štartu - financovanie rozvoja produktov a počiatočného marketingu; spoločnosti môžu byť v procese prípravy alebo podnikajú veľmi krátky čas, svoje produkty ešte komerčne nerealizovali a neprodukujú dostatočný zisk.
Zdroj: Eurostat

[5.6.2]	Investície do rizikového kapitálu – expanzia a prechod
Percentuálny podiel  investícií do rizikového kapitálu v štádiu expanzie a prechodu na HDP.

•	Štádium expanzie - financovanie rastu a expanzie spoločnosti, ktorá je schopná pokrývať svoje náklady alebo obchoduje zo ziskom. Kapitál sa môže využiť na financovanie zvýšenia kapacity produkcie, rozvoj trhu či produktu, alebo sa poskytne ako dodatočný pracovný kapitál. Toto štádium zahŕňa preklenovacie financovanie a záchranné investície alebo turnaround (t. j. zvrat v činnosti firmy).
•	Štádium prechodu - kúpa akcií od iného investora alebo zníženie pomeru pôžičiek k vlastnému kapitálu prostredníctvom refinancovania dlhu.
Zdroj: Eurostat

[5.7]	Summary Innovation Index
Summary Innovation Index (2005) je zložený z 26 indikátorov zaradených do 5 hlavných skupín:

Inovačné nástroje: absolventi technických škôl; podiel vysokoškolsky vzdelaných občanov; širokopásmové pripojenie na internet; participácia na celoživotnom vzdelávaní; stredoškolsky vzdelaná mládež;
Tvorba vzdelania: výdavky na výskum a vývoj z verejných zdrojov; výdavky na výskum a vývoj z podnikateľských zdrojov; výskum a vývoj v oblasti medium-high a high-tech; podniky s dotáciami z verejných zdrojov;  podnikové  financovanie výskumu a vývoja na univerzitách;
Inovácie a podnikanie: podiel inovujúcich malých a stredných firiem samostatne a v kooperácii; výdavky na inovácie; investície do rizikového kapitálu (počiatočné štádium); výdavky na informačné a komunikačné technológie; podiel malých a stredných firiem s kvalitatívnymi zmenami;
Aplikácia: zamestnanosť v high-tech službách; export high-tech produktov; podiel predaja nových trhových výrobkov; podiel predaja nových podnikových výrobkov; zamestnanosť v medium-high a high-tech výrobe;
Intelektuálne vlastníctvo: EPO patenty; USPTO patenty; triáda patentov (EPO, USPTO, JPO); registrované ochranné známky; registrované dizajny.

Index sa pre danú krajinu vypočíta ako aritmetický priemer z hodnôt všetkých 26 indikátorov, tzn. každý indikátor má váhu 1. Výsledná hodnota indexu je v rozmedzí od 0 do 1, pričom 0 predstavuje minimálnu a 1 maximálnu inovačnú výkonnosť.

Algoritmus stanovenia indikátora:
•	zber posledných dostupných dát,
•	prerátanie hodnôt voči priemeru EU 25, pričom priemer EU 25=100 (alebo priemer EU 15=100, ak priemer EU 25 nie je dostupný),
•	určenie maximálnej a minimálnej hodnoty,
•	prerátanie hodnôt vzhľadom na rozpätie medzi minimálnou a maximálnou hodnotou, min.=0,00 a max.=1,00.

Summary Innovation Index (2004) bol zložený z 20 indikátorov a poskytol prehľad o národnej inovačnej výkonnosti. Indikátory boli rozdelené do 4 hlavných skupín:
•	Ľudské zdroje: absolventi technických škôl; podiel vysokoškolsky vzdelaných občanov; participácia na celoživotnom vzdelávaní, zamestnanosť v medium-high a high-tech výrobe; zamestnanosť v high-tech službách;
•	Tvorba vzdelania: verejné výdavky na výskum a vývoj; výdavky podnikov na výskum a vývoj; EPO patenty; EPO high-tech patenty; USPTO patenty; USPTO high-tech patenty;
•	Prenos a aplikácia vzdelania: podiel inovujúcich malých a stredných firiem samostatne a v kooperácii; výdavky na inovácie; podiel malých a stredných firiem s kvalitatívnymi zmenami;
•	Financovanie, output a trhy: podiel high-tech rizikových investícií; investície do rizikového kapitálu (vznik firmy); podiel predaja nových trhových výrobkov; podiel predaja nových podnikových výrobkov; prístup k internetu; výdavky na informačné a komunikačné technológie; podiel pridanej hodnoty vo výrobe v high-tech sektoroch.
Zdroj: The European TrendChart on Innovation 

Informačná spoločnosť

[6.1]	Širokopásmové pripojenie na internet
Počet pripojení na širokopásmový internet ako percentuálny podiel na celkovej populácii. 

Dolná hranica prenosovej rýchlosti pre širokopásmový prístup je stanovená na 144 Kbit/s. Keďže do počtu pripojení sú zarátané pripojenia domácností aj podnikov, hodnota celkového percentuálneho podielu môže byť viac ako 100 %.
Zdroj: Eurostat

[6.1.1]	Širokopásmové pripojenie podnikov 
Percentuálny podiel podnikov pripojených na širokopásmový internet na celkovom počte podnikov.

V ukazovateli sú zahrnuté len podniky s minimálne desiatimi zamestnancami na plný pracovný úväzok a podľa delenia OKEČ z nasledujúcich odvetví: priemyselná výroba (D); stavebníctvo (F); obchod (G); hotely a reštaurácie (H; iba skupiny 55.1 - 55.2); doprava, skladovanie, cestovné kancelárie, pošty, telekomunikácie (I); nehnuteľnosti, prenájom, obchodná činnosť (K); ostatné spoločenské a osobné služby (O; iba skupiny 92.1 - 92.2).
Zdroj: Eurostat

[6.1.2]	Širokopásmové pripojenie domácností
Percentuálny podiel domácností pripojených na širokopásmový internet na celkovom počte domácností.

V ukazovateli sú zahrnuté domácnosti s minimálne jednou osobou vo veku od 16 do 74 rokov.
Zdroj: Eurostat

[6.1.3]	Širokopásmové pripojenie základných a stredných škôl
Percentuálny podiel základných a stredných škôl pripojených na širokopásmový internet na celkovom počte základných a stredných škôl.

Potrebné je zdôrazniť, že ide o počty škôl v súlade s metodikou Infoveku, ktorá sleduje počet škôl z hľadiska pripojenia na internet  (napr. rôzne SOU a SOŠ, ktoré majú spoločné priestory a spoločné pripojenie na internet, považuje metodika Infoveku za jednu školu) a tieto počty sa môžu líšiť od počtov stanovených na základe metodiky MŠ SR alebo ŠÚ SR.
Zdroj: Infovek

[6.2]	E-government
Percentuálny podiel služieb úplne dostupných prostredníctvom internetu na 20 základných verejných službách. Aby bola služba považovaná za úplne dostupnú prostredníctvom internetu, musí sa nachádzať na 4. úrovni (v určitých prípadoch stačí na 3. úroveň) on-line sofistikácie. Každá z uvedených verejných služieb je totiž podľa kvality poskytovania zaradená do jednej zo štyroch úrovní on-line sofistikácie:
1.	úroveň - základné informácie,
2.	úroveň - jednostranná interakcia,
3.	úroveň - dvojstranná interakcia,
4.	úroveň - kompletné elektronické vybavovanie. 

Verejné služby poskytované cez internet sú rozdelené do dvoch skupín: služby pre občanov a služby pre podnikateľov.
•	Služby pre občanov zahŕňajú: daň z príjmu fyzických osôb – podanie daňového priznania a oznámenie daňového výmeru, hľadanie práce; sociálne zabezpečenie – dávky v nezamestnanosti, zdravotné poistenie, prídavok na dieťa a sociálne štipendiá; osobné dokumenty – cestovný pas a vodičský preukaz; zaregistrovanie automobilu; stavebné povolenie; ohlásenie na políciu; verejné knižnice; rodný list a sobášny list – žiadosť a doručenie; zápis na vysokú školu; zmena trvalého pobytu; služby spojené so zdravotníctvom.
•	Služby pre podnikateľov tvoria: odvody do fondov poistenia; daň z príjmu právnických osôb; daň z pridanej hodnoty; registrácia novej spoločnosti; predloženie dát štatistickému úradu; bežné vyhlásenia, oznámenia alebo deklarácie; povolenia súvisiace so životným prostredím; verejné obstarávanie.

V prípade, že niektorá z 20 verejných služieb nie je pre danú konkrétnu krajinu relevantná (napr. ak neexistuje v danej krajine prídavok na dieťa), podiel sa vypočíta z počtu základných služieb zníženého o počet nerelevantných služieb.
Zdroj: Eurostat

[6.3]	Index digitálnej gramotnosti
Meranie indexu digitálnej gramotnosti realizoval Inštitút pre verejné otázky v roku 2005 prostredníctvom empirického kvantitatívneho výskumu na vzorke 1354 respondentov. Respondentom bolo položených 27 otázok zo 4 oblastí:
•	ovládanie práce s hardvérom,
•	ovládanie práce so softvérom,
•	ovládanie práce s informáciami vo virtuálnom priestore,
•	schopnosť komunikácie prostredníctvom informačno-komunikačných technológií.

Pri každej otázke vyjadrili respondenti svoje zručnosti a schopnosti na stupnici od 1 – „ovládam to veľmi dobre“ do 5 – „neovládam to vôbec“.  Následne sa z každej otázky vytvoril indikátor s bodovou hodnotou v rozsahu od 0 – digitálne negramotnosť do 1 –maximálna digitálna gramotnosť. Výsledný index digitálnej gramotnosti je priemerom z 27 čiastkových indexov.
Zdroj: Inštitút pre verejné otázky: Digitálna gramotnosť na Slovensku

Životné prostredie 

[7.1]	Emisie skleníkových plynov 
Emisie skleníkových plynov ako CO2 ekvivalent vyjadrujú percentuálne zmeny emisií k východiskovému roku (východiskový rok = 100%). 

Indikátor vyjadruje trendy agregovaných antropogénnych emisií CO2, NOx, CH4, HFC, PFC a SF6 súhrnne nazývaných skleníkové plyny a  vyjadrené ako CO2 ekvivalent.  Východiskovým rokom v zmysle Kjótskeho protokolu je rok 1990, cieľový stav redukcie emisií je stanovený pre roky 2008 - 2012.
Zdroj: Eurostat

[7.2]	Bilancia vzniku komunálneho odpadu
Množstvo vyprodukovaného komunálneho odpadu v kg na 1 obyvateľa za rok.

Komunálny odpad je definovaný ako odpad z domácností, a odpady podobných vlastností a zloženia ako odpad z obchodov, úradov a verejných inštitúcií
Zdroj: ŠÚ SR, Eurostat

[7.2.1]	Komunálny odpad skládkovaný
Množstvo komunálneho odpadu zneškodňovaného na skládkach v kg na obyvateľa za rok.

Skládka odpadu je definovaná ako úložisko odpadu na alebo pod povrchom zeme, vrátane špeciálne vybudovaných skládok a dočasných skládok, na ktorých sú uložené odpady viac ako 1 rok. Za skládku sa považuje aj miesto, na ktorom pôvodca odpadu vykonáva zneškodnenie svojich odpadov v mieste výroby (interná skládka).
Zdroj: ŠÚ SR, Eurostat

[7.2.2]	Komunálny odpad spaľovaný
Množstvo komunálneho odpadu zneškodňovaného spaľovaním v kg na jedného obyvateľa za rok.

Spaľovanie predstavuje termickú úpravu odpadu v spaľovniach – zariadeniach definovaných v článku 3(4) alebo v zariadeniach na spoluspaľovanie odpadov definovaných v článku 3(5) Smernice o spaľovaní odpadu 200/76/EC z 4.12.2000.
Zdroj: Eurostat

[7.3]	Chránené územia - Habitat Directive
Územia európskeho významu (ÚEV) nie sú novou kategóriou chráneného územia, ich vymedzenie vyplýva pre členské štáty Európskej únie zo smernice Rady č. 92/43/EHS o ochrane biotopov, voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín („smernica o biotopoch“), pričom spoluvytvárajú sústavu európskych chránených území známu pod názvom NATURA 2000. Jej cieľom je zachovanie vybraných typov prírodných biotopov a biotopov ohrozených druhov rastlín a živočíchov významných pre Európske spoločenstvá. Národný zoznam navrhovaných území európskeho významu bol vydaný výnosom MŽP SR č. 3/2004−5.1 zo 14. júla 2004, ktorým sa vydáva národný zoznam území európskeho významu.
V roku 2005 prebehli rokovania s Európskou komisiou, na ktorých bol národný zoznam posudzovaný z hľadiska dostatočnosti pokrytia druhov a biotopov. Podobne ako v ostatných krajinách, aj na Slovensku v súčasnosti prebieha dopĺňanie národného zoznamu pre biotopy a druhy, ktoré boli posúdené ako nedostatočne pokryté.
Zdroj: Eurostat, ŠOP SR

[7.4]	Chránené územia -  Birds Directive
Chránené vtáčie územia (CHVÚ) sú novou kategóriou chráneného územia zavedenou do národného právneho systému v súvislosti s transpozíciou smernice Rady č. 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva (smernica o vtákoch), pričom spoluvytvárajú sústavu európskych chránených území známu pod názvom NATURA 2000. Jej cieľom je zachovanie vybraných typov prírodných biotopov a biotopov ohrozených druhov rastlín a živočíchov významných pre Európske spoločenstvá. Národný zoznam navrhovaných chránených vtáčích území (nCHVÚ) schválila vláda SR uznesením č. 636/2003 dňa 9. júla 2003. Národné zoznamy chránených vtáčích území a území európskeho významu boli doručené Európskej komisii dňa 28. apríla 2004. V roku 2004 sa začal proces tvorby vyhlášok a programov starostlivosti pre jednotlivé chránené vtáčie územia.
Zdroj: Eurostat, ŠOP SR

Príloha č. 2 – Súhrnná tabuľka indikátorov

Súbor indikátorov pre sledovanie plnenia úloh NPR	
 	Makroekonomický rámec	 	2002	2003	2004	2005	2006	
0.1	Reálny rast HDP	EU 25	1,2	1,3	2,4	1,7	-	
	(% zmena za predchádzajúci rok, stále ceny roku 2000)	SK	4,1	4,2	5,4	6,0	-	
0.1.1	HDP na obyvateľa	EU 25	100	100	100	100	-	
	(v % HDP na obyvateľa, PKS, EU 25=100)	SK	51,0	52,8	54,4	57,1	-	
0.2	Rast reálnej produktivity práce	SK	4,7	2,3	5,8	4,6	5,8	
	(% zmena HDP na zamestnanca, ESA)							
0.2.1	Produktivita práce na zamestnanca	EU 25	100,0	100,0	100,0	100,0	-	
	(v % HDP na zamestnanca, PKS, EU 25=100)	SK	59,1	60,1	62,2	64,8	-	
0.2.2	Produktivita práce na odpracovanú hodinu	EU 25	100,0	100,0	100,0	-	-	
	(v % HDP na odpracovanú hodinu, PKS, EU 25=100)	SK	57,2	60,2	61,2	-	-	
0.3	Miera inflácie	EU 25	2,1	2,0	2,0	2,2	2,2	
	(v %, HICP)	SK	3,5	8,4	7,5	2,8	4,3	
0.4	Saldo verejnej správy	EU 25	-2,3	-3,0	-2,7	-2,3	-	
	(v % HDP)	SK	-7,7	-3,7	-3,0	-3,1	-	
0.5	Hrubý verejný dlh	EU 25	60,4	62,0	62,4	63,2	-	
	(v % HDP)	SK	43,3	42,7	41,6	34,5	-	
0.6	Rast reálnych miezd	SK	5,8	-2,0	2,5	6,3	3,3	
	(v %)							
0.7	Reálny rast spotreby domácností	SK	5,2	0,1	3,8	7,2	6,3	
	(v %, ESA)							
Zdroj: Eurostat, ŠÚ SR	

1	Vzdelávanie	 	2002	2003	2004	2005	2006	
1.1	Stredoškolsky vzdelaná mládež	EU 25	76,7	76,3	77,1	77,5	-	
	(v %, mládež vo veku 20-24 rokov)	SK	94,5	94,1	91,7	91,8	-	
1.2	Mládež bez maturity	EU 25	16,6	16,2	15,6	15,2	15,1	
 	(v %, mládež vo veku 18-24 rokov, nepokračuje v ďalšom štúdiu)	SK	5,6	4,9	7,1	5,8	6,4	
1.3	Absolventi vysokoškolského štúdia	EU 25	-	-	-	-	-	
	(vo veku 20-29 rokov, v % na 1000 obyvateľov rovnakej vekovej skupiny)	SK	26,3	29,0	31,8	-	-	
1.4	Celoživotné vzdelávanie	EU 25	7,6	9,0	9,9	10,2	-	
	(v %, vo veku 25-64 rokov)	SK	8,5	3,7	4,3	4,6	-	
1.5	PISA Index	OECD	-	1492	-	-	-	
	(čítanie, znalosti vedy a matematiky u 14 a 15 ročných)	SK	-	1462	-	-	-	
1.6	Nízka schopnosť žiakov čítať s porozumením	EU 25	-	19,8	-	-	-	
 	(v %, vo veku 15 rokov)	SK	-	24,9	-	-	-	
1.7	Verejné výdavky na vzdelávanie	EU 25	5,1	5,2	-	-	-	
 	(v % na HDP)	SK	4,3	4,34	-	-	-	
1.8	Výdavky na vysokoškolského študenta	OECD	-	43	-	-	-	
 	(v % na HDP/obyvateľ)	SK	-	36	-	-	-	
Zdroj: Eurostat,  EK, OECD	

2	Zamestnanosť a sociálna inklúzia	 	2002	2003	2004	2005	2006	
2.1	Rast zamestnanosti	EU 25	0,4	0,4	0,7	0,9	-	
	(v %, ESA95)	SK	-0,5	1,8	-0,3	1,4	2,3	
2.2	Celková miera zamestnanosti	EU 25	62,8	62,9	63,3	63,8	-	
	(v %, vo veku 15-64 rokov)	SK	56,8	57,7	57,0	57,7	-	
2.2.1	Miera zamestnanosti – ženy	EU 25	54,7	55	55,7	56,3	-	
	(v %, vo veku 15-64 rokov)	SK	51,4	52,2	50,9	50,9	-	
2.2.2	Miera zamestnanosti – muži	EU 25	71,0	70,8	70,9	71,3	-	
	(v %, vo veku 15-64 rokov)	SK	62,4	63,3	63,2	64,6	-	
2.3	Celková miera zamestnanosti starších	EU 25	38,7	40,2	41,0	42,5	-	
	(v %, vo veku 55-64 rokov)	SK	22,8	24,6	26,8	30,3	-	
2.3.1	Miera zamestnanosti starších – ženy	EU 25	29,2	30,7	31,7	33,7	-	
	(v %, vo veku 55-64 rokov)	SK	9,5	11,2	12,6	15,6	-	
2.3.2	Miera zamestnanosti starších – muži	EU 25	48,8	50,3	50,7	51,8	-	
	(v %, vo veku 55-64 rokov)	SK	39,1	41,0	43,8	47,8	-	
2.4	Celková miera nezamestnanosti	EU 25	8,7	9,0	9,1	8,8	7,9	
	(v %, VZPS)	SK	18,5	17,4	18,1	16,2	13,3	
2.4.1	Miera nezamestnanosti – ženy	EU 25	10	10,2	10,2	9,8	8,9	
	(v %, VZPS)	SK	18,7	17,7	19,2	17,2	14,7	
2.4.2	Miera nezamestnanosti – muži	EU 25	7,8	8,1	8,1	7,9	7	
	(v %, VZPS)	SK	18,6	17,4	17,4	15,5	12,3	
2.5	Celková miera ekonomickej aktivity	SK	60,2	60,3	60,2	59,5	59,1	
	(ekonomicky aktívne obyvateľstva v % na celkovom, VZPS)							
2.5.1	Miera ekonomickej aktivity – ženy	SK	52,6	52,9	52,5	51,3	50,7	
	(ekonomicky aktívne obyvateľstva v % na celkovom, VZPS)							
2.5.2	Miera ekonomickej aktivity – muži	SK	68,5	68,4	68,5	68,4	68,2	
	(ekonomicky aktívne obyvateľstva v % na celkovom, VZPS)							
2.6	Miera dlhodobej nezamestnanosti	EU 25	3,9	4,1	4,1	3,9	-	
 	(v %, dlhšia ako 12 mesiacov)	SK	12,2	11,4	11,8	11,7	-	
2.7	Miera nezamestnanosti mladých 	EU 25	18,5	19,0	19,0	18,5	17,2	
	(v %, vo veku 15-24 rokov)	SK	37,6	33,6	32,9	30,1	26,7	
2.8	Daňovo-odvodové zaťaženie nízkopríjmových skupín	EU 25	40,4	39,5	39,7	39,4	-	
	(v % na celkových nákladov na pracovnú silu)	SK	40,8	40,9	39,6	35,3	-	
2.9	Priemerný vek odchodu z pracovnej sily	EU 25	60,4	61,0	60,5	60,9	-	
	(Vážený pravdepodobnosťou odchodu z trhu práce)	SK	57,5	57,8	58,5	59,2	-	
2.9.1	Priemerný vek odchodu z pracovnej sily – ženy	EU 25	60,0	60,5	60,2	60,4	-	
	(v rokoch)	SK	55,7	55,9	57,0	57,6	-	
2.9.2	Priemerný vek odchodu z pracovnej sily – muži	EU 25	60,8	61,5	60,9	61,4	-	
	(v rokoch)	SK	59,6	60,0	60,3	61,1	-	
2.10	Mzdové rozdiely	EU 25	16	15	15	15	-	
	(v %, nižší priemerný príjem žien ako mužov)	SK	27	23	24	24	-	
2.11	Riziko relatívnej chudoby	EU 25	-	15	16	16	-	
	(v %, nižší príjem ako 60 % mediánu, po sociálnych transferoch)	SK	-	21	21	13	-	
2.12	Absolútna chudoba	SK	10,83	9,89	6,91	6,74	7,55	
 	(v %, osoby v hmotnej núdzi na celkovej populácii)							
2.13	Deti žijúce v domácnosti bez zamestnania	EU 25	9,8	9,8	9,8	9,7	9,5	
 	(v %, vo veku 0-17 rokov)	SK	12,1	11,8	12,8	13,8	11,8	
Zdroj: Eurostat, MPSVR, ŠÚ SR	

3	Podnikateľské prostredie	 	2002	2003	2004	2005	2006	
3.1	Doing Business Index	OECD	-	-	100,0	100,0	100,0	
	(OECD=100, menšia hodnota indikátora je lepšia)	SK	-	-	190,1	201,1	178,6	
3.1.1	Čas potrebný na založenie podniku	OECD	-	-	25,0	19,0	16,6	
	(v dňoch)	SK	-	98,0	52,0	25,0	25,0	
3.1.2	Index nepružnosti zamestnanosti *	OECD	-	-	34,4	35,7	33,3	
	(Najímanie a prepúšťanie zamestnancov)	SK	-	61,0	10,0	39,0	39,0	
3.1.3	Čas potrebný na vynútenie plnenia zmluvy	OECD	-	-	229,0	232,0	351,2	
	(v dňoch)	SK	-	420,0	565,0	565,0	565,0	
3.1.4	Čas potrebný na likvidáciu podniku	OECD	-	-	1,7	1,5	1,4	
	(v rokoch)	SK	-	4,8	4,7	4,8	4,0	
3.2	Miera prežitia podnikov	EU 25	-	-	-	-	-	
	(v %)	SK	89,37	83,54	-	-	-	
3.3	Ceny telekomunikačných služieb pre podnikateľov	EU 25	106,83	106,17	102,04	93,01	-	
	(ceny za kôš služieb v euro bez DPH, PKS )	SK	183,79	176,68	175,81	175,44	-	
3.3.1	Trhový podiel incumbenta na trhu pevných liniek	EU 25	-	79	67	-	-	
	(v %, miestne hovory)	SK	-	100	100	-	-	
3.4	Štátna pomoc	EU 25	0,71	0,64	0,61	0,59	-	
	(v % na HDP)	SK	0,43	0,55	0,65	0,66	-	
3.5	Súkromné investície	EU 25	17,2	16,9	17,1	17,4	-	
	(v % na HDP, hrubá tvorba fixného kapitálu v súkrom. sektore )	SK	24,1	22,4	21,7	24,7	-	
3.6	Index legislatívneho a regulačného prostredia	SK	98,08	98,60	100,62	104,03	104,74	
	(3.Q roku 2001=100, vyššia hodnota indikátora je lepšia)							
3.7	Podiel pridanej hodnoty k spotrebe  materiálov a energií  	SK 	0,433	0.394	0,396	0,373	-	
	(v Sk)							
3.8	Podiel pridanej hodnoty k objemu vyplatených miezd 	SK 	3,707	3,906	4,121	3,932	-	
	(v 1000 Sk)							
3.9	Zvýšenie počtu prenocovaní ubytovaných návštevníkov                                       	SK 	108,1	98,0	96,2	99,9	103,8	
	(index, predchádzajúci rok = 100 )							
* - v rokoch 2004 a 2005 došlo k zmene metodiky                                       Zdroj: Eurostat, Svetová banka, Podnikateľská aliancia Slovenska, Teligen	

4	Energetika	 	2002	2003	2004	2005	2006	
4.1	Energetická náročnosť ekonomiky	EU 25	206,5	207,6	204,9	-	-	
	(spotreba energie/HDP, kgoe – ekvivalent kg ropy na 1000 euro)	SK	976,0	929,6	854,3	-	-	
	(spotreba energie/HDP, kgoe, EU 25 = 100)	SK	472,6	447,8	416,9	-	-	
4.2	Elektrická energia vyrobená z obnoviteľných zdrojov	EU 25	12,7	12,7	13,8	13,6	-	
	(v % na celkovej spotrebe elektrickej energie)	SK	18,6	12,0	14,3	16,5	-	
4.3	Index cien energie pre podnikateľov	EU 25	-	-	100,0	110,8	126,1	
	(plyn a elektrická energia, bez DPH, EU 25 2004=100, PKS)	SK	-	-	213,8	212,1	273,4	
4.3.1	Trhový podiel najväčšieho výrobcu elektrickej energie	EU 25	-	-	-	-	-	
	(v %)	SK	84,5	83,6	83,7	83,6	-	
Zdroj: Eurostat	

5	Veda, výskum a inovácie	 	2002	2003	2004	2005	2006	
5.1	Výdavky na výskum a vývoj z verejných zdrojov	EU 25	0,65	0,66	0,64	0,64	-	
	(v % HDP)	SK	0,25	0,29	0,29	0,29	-	
5.2	Výdavky na výskum a vývoj z podnikateľských zdrojov	EU 25	1,03	1,02	1,02	1,01	-	
	(v % HDP)	SK	0,31	0,26	0,20	0,19	-	
5.2.1	Výdavky na výskum a vývoj zo zahraničných zdrojov	EU 25	0,168	0,162	0,152	0,157	-	
	(v % HDP)	SK	0,012	0,019	0,022	0,031	-	
5.2.2	Výdavky na aplikovaný výskum a vývoj 	EU 25	-	-	-	-	-	
	(v %)	SK	46,8	44,8	35,4	30,9	-	
5.3	Vysokoškolskí absolventi vedy a techniky	EU 25	11,5	12,3	12,7	-	-	
 	(v % na 1000 obyvateľov vo veku 20-29 rokov)	SK	7,8	8,3	9,2	-	-	
5.4	Citačný index	EU 15	-	1,07	1,05	-	-	
	(priemerný počet citácií publikácie danej krajiny/priemerný počet citácií publikácie svetovej databázy)	SK	-	0,56	0,58	-	-	
5.4.1	Relatívna produkcia publikácií	EU 15	-	0,74	0,77	-	-	
	(počet na 1000 obyvateľov)	SK	-	0,34	0,34	-	-	
5.4.2	Relatívna produkcia citácií	EU 15	-	3,60	3,57	-	-	
	(počet na 1000 obyvateľov)	SK	-	0,87	0,87	-	-	
5.5	EPO patenty	EU 25	133,08	136,68	-	-	-	
	(počet na 1 000 000 obyvateľov)	SK	7,71	8,14	-	-	-	
5.5.1	EPO high-tech patenty	EU 25	-	-	-	-	-	
	(počet na 1 000 000 obyvateľov)	SK	0,79	0,37	-	-	-	
5.6	Investície do rizikového kapitálu	EU 15	0,107	0,107	0,107	0,138	-	
	(v % HDP)	SK	0,011	0,010	0,012	0,002	-	
5.6.1	Investície do rizikového kapitálu – počiatočné štádium	EU 15	0,028	0,021	0,023	0,022	-	
	(v % HDP)	SK	0,003	0,000	0,006	0,001	-	
5.6.2	Investície do rizikového kapitálu – expanzia a prechod	EU 15	0,079	0,086	0,084	0,116	-	
	(v % HDP)	SK	0,008	0,010	0,006	0,001	-	
5.7	Summary Innovation Index	EU 25	-	0,41	0,42	-	-	
	(min.= 0  –  max.= 1)	SK	-	0,24	0,21	-	-	
Zdroj: Eurostat, The European TrendChart on Innovation, Rada pre Výskum a vývoj ČR	

6	Informačná spoločnosť                                                                                	 	2002	2003	2004	2005	2006	
6.1	Širokopásmové pripojenie na internet	EU 25	-	-	6,5	10,6	14,8	
	(počet pripojení v % na celkovej populácii)	SK	-	-	0,4	1,5	4,0	
6.1.1	Širokopásmové pripojenie podnikov na internet	EU 25	-	-	52	63	74	
	(v % )	SK	-	-	25	48	61	
6.1.2	Širokopásmové pripojenie domácností na internet	EU 25	-	-	14	23	32	
	(v %)	SK	-	-	4	7	11	
6.1.3	Širokopásmové pripojenie základných a stredných škôl	EU 25	-	-	-	-	-	
	(v %)	SK	-	-	44,4	-	-	
6.2	E-government	EU 25	-	-	41	-	50	
	(v %, dostupnosť verejných služieb prostredníctvom internetu)	SK	-	-	15	-	20	
6.3	Index digitálnej gramotnosti	SK	-	-	-	0,33	-	
	(min.= 0  –  max.= 1)							
Zdroj: Eurostat, Infovek, IVO	

7	Životné prostredie	 	2002	2003	2004	2005	2006	
7.1	Emisie skleníkových plynov	EU 25	90,9	92,4	92,7	-	-	
	(Index 1990 = 100)	SK	69,0	69,8	69,7	-	-	
7.2	Bilancia vzniku komunálneho odpadu	EU 25	534	527	525	526	-	
	(kg/obyv./rok)	SK	283	297	294	289	-	
7.2.1	Komunálny odpad skládkovaný	EU 25	267	253	238	227	-	
	(kg/obyv./rok)	SK	222	233	235	228	-	
7.2.2	Komunálny odpad spaľovaný	EU 25	90	91	94	97	-	
	(kg/obyv./rok)	SK	29	30	34	34	-	
7.3	Chránené územia - Habitat Directive	EU 25	-	-	-	12,1	12,2	
	(v %, navrhnuté z celkovej výmery štátu)	SK	-	-	11,7	11,7	11,7	
7.4	Chránené územia - Birds Directive	EU 25	-	-	-	8,9	9,9	
	(v %, navrhnuté z celkovej výmery štátu)	SK	-	-	25,2	25,2	25,2	
	(v %, vyhlásené z celkovej výmery štátu)	SK	-	-	0,0	2,28	2,95	
Zdroj: Eurostat