Title: I
Author: MPSVaR

Súčasný vývoj trhu práce SR je poznačený výraznými nerovnovážnymi tendenciami. Pretrváva roztváranie nožníc medzi dopytom a ponukou práce a ich výrazná štrukturálna segmentácia. Charakteristické črty trhu práce, predovšetkým jeho vysoká regionálna disparita, nízka flexibilita, ako i hlavné štrukturálne znaky (vysoká miera dlhodobej nezamestnanosti, nezamestnanosti mladých ľudí, skupín s nízkou úrovňou vzdelania a pod.) predurčujú aj možnosti využitia samospráv pri obmedzovaní jeho deformácií. Väčšina rozhodujúcich vecných a systémových riešení má však jednoznačne národohospodársku povahu. Okrem toho, možnosti využitia samospráv pri riešení predmetnej problematiky sú ohraničené aj existujúcim právnym rámcom a finančným potenciálom na strane samospráv.

1. Právny a finančný rámec

	Pôsobnosť orgánov pri zabezpečovaní politiky zamestnanosti je vymedzená v § 1 Zákona NR SR č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov a pôsobnosť orgánov práce pri zabezpečovaní politiky trhu práce vymedzuje § 3 citovaného zákona. Podľa § 3 ods. 1 citovaného zákona orgánmi zabezpečujúcimi politiku trhu práce sú MPSVR SR a NÚP.

	V zmysle citovaného zákona má v samosprávnych orgánoch NÚP samospráva miest a obcí zastúpenie prostredníctvom zástupcov Združenia miest a obcí Slovenska, a to z kvóty určenej pre zamestnávateľov. Iné postavenie zástupcov samospráv v samosprávnych orgánoch NÚP si vyžaduje legislatívne zmeny.

	Ich súčasné zastúpenie v podstate považujeme za zodpovedajúce. Rezervy skôr vidíme v tom, aby zástupcovia samospráv kompetentne presadzovali rozvojové zámery regiónu ako celku, s osobitným zreteľom na dlhodobo udržateľné a nové pracovné miesta. 

Významným prvkom v tejto oblasti je úroveň a kvalita vzájomnej informovanosti.  V oblasti vymedzenia rozsahu vzájomne poskytovaných údajov z informačných systémov je účelné rozvíjať súčinnosť. Nie je problém poskytovať dohodnuté informácie v podobe integrovaných, súhrnných údajov. Za potrebné však pokladáme doriešiť legislatívne možnosti vzájomného odovzdávania si osobných údajov zo sledovaných databáz. V praxi sa prejavujú rozpory medzi zákonom o ochrane osobných údajov a osobitnými zákonmi upravujúcimi spravovanie a vedenie evidencií o občanoch. Pre zvýšenie súčinnosti so samosprávami je preto nevyhnutné vytvoriť legislatívne podmienky poskytovania údajov medzi štátnymi orgánmi, samosprávami a verejnoprávnymi inštitúciami. 

	Riešenie nerovnováhy na regionálnych trhoch práce si vyžaduje komunikáciu a súčinnosť širšieho okruhu kompetentných orgánov. Z tohto dôvodu je nevyhnutné vypracovať návrh uceleného informačného systému, s možnosťou prepojenia nielen územných orgánov NÚP, ale aj orgánov obcí, štátu, vyšších územných celkov, zamestnávateľov, odborov a tento využiť na efektívnu komunikáciu vo všetkých oblastiach spolupráce.

	Istý, avšak veľmi obmedzený priestor pre súčinnosť orgánov Národného úradu práce so samosprávou obcí vytvára využívanie programu verejnoprospešných prác pre dlhodobo nezamestnaných.

	Analýzy dopadu doterajšieho pôsobenia programu verejnoprospešných prác jednoznačne dokazujú, že 

pozitívom programu je:
-	sociálna dimenzia programu. Táto však je efektívna len v prípade obmedzeného počtu nezamestnaných a odhady ročných nákladov efektívne použiteľných na tento program neprevyšujú 600 mil. Sk;

negatívami programu sú:
-	krátkodobosť riešenia problému (po skončení programu sú takmer všetci účastníci späť v evidencii ÚP,
-	výrazný rast nepriamych nákladov financujúcich dôsledky programu (rast nákladov na sociálne dávky),
-	deformácie trhu práce  (deformovanie konkurenčného prostredia),
-	nepriame vytláčanie  zvyčajných sezónnych pracovníkov z trhu práce.

	Rezervy sú vo využívaní a účinnom uplatňovaní ostatných nástrojov aktívnej politiky trhu práce. Je to aj odraz súčasného právneho vedomia a odborných zručností pracovníkov samospráv pri projektovaní, resp. využívaní nástrojov aktívnej politiky trhu práce a pri efektívnom združovaní finančných prostriedkov. Okrem iného to predpokladá aj vytvorenie podmienok pre aktívne zapojenie zástupcov samospráv nielen do realizácie jednotlivých projektov Národného akčného plánu zamestnanosti, Národného programu regionálneho rozvoja a Európskeho sociálneho fondu, ale aj do ostatných fáz projektového cyklu (programovanie, identifikácia, monitorovanie a pod.).

	Riešenie tohto problému nemôže spočívať len v uplatňovaní nástrojov aktívnej politiky trhu práce, ale i v účinnom pôsobení nástrojov regionálnej politiky (v zmysle zákona o podpore regionálneho rozvoja) a prozamestnaneckého makroekonomického rámca. 

Možno konštatovať, že zákon č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov umožňuje dostatočne finančne pokrývať predmetnú oblasť. Rezervy a finančné poddimenzovanie je v regionálnej politike a na strane samospráv. Hlavnou prioritou rozvoja regionálnej zamestnanosti musí byť tvorba nových pracovných miest, predovšetkým trvalo udržateľných. Pôsobenie samospráv sa musí koncentrovať hlavne na vytváranie podmienok pre rozvoj podnikania na príslušnom území, ale aj na priame podieľanie sa na zriaďovaní nových pracovných miest.

	Zákon č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky nerieši priamo kompetencie obcí, resp. samospráv v oblasti zamestnanosti, nezamestnanosti, resp. problematiky trhu práce. Prechodom kompetencií na obce sa však mení pôsobenie obcí ako zriaďovateľa, resp. zamestnávateľa v mnohých oblastiach činnosti. Zároveň sa vyšším územným celkom presúvajú kompetencie v oblastiach, ktoré majú vplyv na vývoj regionálneho trhu práce, a to najmä:
-	príprava a realizácia stratégie regionálneho rozvoja a koordinácia úloh súvisiacich so zabezpečovaním hospodárskeho a sociálneho rozvoja územia,
-	schvaľovanie územných plánov regiónov,
-	zabezpečenie procesu zosúlaďovania, zamerania a štruktúry výchovno-vzdelávacieho systému v danom regióne s potrebami trhu práce,
-	presadzovanie a prijímanie opatrení v oblastiach, ktoré majú vplyv na zvýšenie flexibility trhu práce.

	Tento presun kompetencií jednoznačne vymedzuje možnosti spolupráce so samosprávami. Predovšetkým je to oblasť identifikácie priorít regionálneho rozvoja politiky zamestnanosti a politiky trhu práce, ako aj oblasť vzdelávania, rekvalifikácie, celoživotného vzdelávania a mobility pracovnej sily.

	Efektívna súčinnosť si však vyžaduje vyššiu úroveň koordinácie a jednotných postupov zo strany všetkých kompetentných orgánov, vrátane samospráv.

	Zákonom vymedzené pôsobnosti vytvorili pre obce a vyššie územné celky priestor na prijímanie takých opatrení, ktoré s ďalšími kompetentnými orgánmi môžu výrazným spôsobom ovplyvniť zvýšenie flexibility trhu práce, a to najmä v oblasti školstva (profesijná mobilita), v oblasti dopravy a bytovej politiky (územná mobilita).	Ďalej by samosprávy mali vytvárať väčšie predpoklady pre uplatňovanie pružných pracovných režimov, čo spätne tiež ovplyvňuje flexibilitu pracovnej sily.

	V záujme zvýšenia územnej mobility za prácou a zvýšenia stimulačných podmienok cestovať za prácou je potrebné vypracovať a finančne zabezpečiť Programy podpory  výstavby nájomných bytov (vrátane súkromného sektora nájomných bytov), lacného alternatívneho bývania (pre jednotlivcov ubytovne, služobné byty, pre rodiny nájomné byty). Okrem toho v rámci zákona o priemyselných parkoch (zákon č 193/2001) účinne stimulovať samosprávy pri podpore budovania priemyselných parkov. 

	V zmysle zákona č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce, prešla od 1. júla 2001 pôsobnosť v oblasti dodržiavania pracovnoprávnych predpisov z Národného úradu práce na Národný inšpektorát práce. Nadväzne na tento prechod kompetencií bol prijatý Dodatok č. 2 k Dohode o spolupráci pri koordinácii a výkone kontroly nelegálnej práce, na základe ktorého prebral úlohu koordinátora spolupráce strán Dohody Národný inšpektorát práce. Súčinnosť Národného inšpektorátu práce (vrátane všetkých signatárov Dohody) so samosprávou obcí v oblasti vyhľadávania a potierania nelegálnej práce, aj keď nie je priamo definovaná zákonom č. 416/2001 Z. z., je nevyhnutná.

2. Identifikácia kľúčových problémov

	Na súčasnom trhu práce SR možno identifikovať niekoľko druhov nezamestnanosti. Ide o nasledovné druhy nezamestnanosti:
-	frikčná
-	cyklická
-	štrukturálna
-	sezónna

Je zrejmé, že využitie samospráv v riešení  prvých troch druhov nezamestnanosti je prakticky zanedbateľne. Na druhej strane vyriešenie sezónnej nezamestnanosti by riešilo zhruba 40 – 50 tis. osôb.

            Z týchto dôvodov a vychádzajúc z toho, že neboli deformácie trhu práce jasne definované, sústreďujeme pozornosť na tieto kľúčové problémy zvýšenia účinnosti participácie samospráv:
-	skvalitnenie výberu zástupcov samospráv do samosprávnych orgánov NÚP;
-	v oblasti zamestnanosti na vypracovanie a zavedenie funkčného informačného systému medzi štátnymi orgánmi, verejnoprávnymi inštitúciami a sociálnymi partnermi, vrátane samospráv, umožňujúceho tiež v zodpovedajúcej miere vzájomnú výmenu osobných údajov zo sledovaných databáz;
-	zodpovedajúce dobudovanie štruktúry samospráv (finančne, materiálno-technicky i personálne), z hľadiska potrieb analytickej činnosti a strategického rozhodovania, ale i reálneho výkonu z titulu presunu kompetencií;
-	posilnenie koordinácie medzi rezortnými politikami a politikami miestneho rozvoja, zameranej na podporu a vytváranie pracovných miest a zhodnotenie ľudských zdrojov. V záujme toho na zabezpečenie vyššej súčinnosti kompetentných subjektov pri regionálnom rozvoji, vrátane zodpovedajúceho zapojenia zástupcov samospráv do inštitucionálneho rámca pre uskutočňovanie regionálnej politiky;
-	vypracovanie regionálnych akčných plánov zamestnanosti pre vybrané intervenčné pilotné zóny ako modelov územného prístupu v prepojení na regionálne a rozvojové plány;
-	dobudovanie efektívnej integrovanej siete regionálnych rozvojových a poradenských agentúr;
-	zabezpečenie zodpovedajúceho finančného zázemia pre reálne a účinné uplatňovanie nástrojov regionálneho rozvoja (nevynímajúc daňové nástroje) a potrieb samospráv pri vytváraní podmienok pre rozvoj podnikania v príslušnej lokalite, ale aj pri priamom podieľaní sa na zriaďovaní nových pracovných miest a príležitostí;
-	vytváranie predpokladov pre vyššiu aktivizáciu samospráv pri zvyšovaní flexibility pracovnej sily, a to tak v územnej mobilite (podpora výstavby nájomných bytov, ubytovní, služobných bytov, koordinácia a podpora základnej a doplnkovej dopravnej obslužnosti územia a pod.), v kvalifikačnej mobilite (zosúlaďovanie obsahov systémov vzdelávania s potrebami trhu práce, tak z krátkodobého ako i dlhodobého hľadiska), ako aj pri uplatňovaní pružných pracovných režimov (kratšie pracovné úväzky pre ženy, práca doma a pod.);
-	hľadanie riešenia v oblasti sezónnych pracovníkov. Treba vypracovať alternatívne modelové prístupy o možnostiach príspevku NÚP (na báze životného minima, resp. minimálnej mzdy) za predpokladu zabezpečenia celoročného zamestnania). V prvej etape pilotne odskúšať motivačné prístupy v poľnohospodárstve, lesníctve a vodnom hospodárstve, v druhej etape na základe výsledkov rozšíriť tieto prístupy o ďalšie odvetvia;
-	zabezpečenie vyššej aktivizácie samospráv pri predkladaní kvalitných projektov, programov zameraných predovšetkým na dlhodobo udržateľné pracovné miesta a príležitosti, vrátane projektov z ESF;
-	vytvorenie predpokladov pre aktívne zapojenie samospráv do iniciatívy Európskeho spoločenstva - Equal, ktorej základným pracovným prvkom je vytváranie tzv. rozvojových partnerstiev na regionálnej úrovni, zahŕňajúcich aj samosprávy;
-	stimulovanie účasti mladých ľudí v miestnych partnerstvách (združenia a pod.) tak, aby sa vytváral priestor pre aktívnu účasť občanov prispievajúcich k regionálnemu rozvoju a k obohateniu si svojho života;
-	vytvorenie predpokladov pre zakladanie partnerských komunitných spoločností a komunitný rozvoj (vypracovať projektový zámer);
-	vytvorenie predpokladov pre uplatňovanie sociálno-rehabilitačných programov pre osoby vyžadujúce osobitnú pomoc, ktoré sú ťažko resp. neumiestniteľné na trhu práce
-	vytvorenie predpokladov pre agresívnejší prílev zahraničných investícií do najviac zaostalých regiónov;
-	vytvorenie predpokladov (na lokálnych úrovniach) pre samoobslužný systém hľadania si zamestnania (nezávislosť využívania služieb zamestnanosti a pracovných riešení) za pomoci nových informačných technológií;
-	vytvorenie predpokladov pre aktivizáciu samospráv pri koordinácii a výkone kontroly nelegálnej práce;
-	vytvorenie predpokladov pre tvorbu pracovných miest na miestnej úrovni a vplyvom podnikateľských iniciatív (odbúravanie administratívnych prekážok, urýchľovanie procesu zakladania firiem, vrátane samozamestnávania sa, pôsobenie reálnych ekonomických stimulov a pod.);
-	v záujme zlepšenia vzťahov so samosprávami ako zamestnávateľmi zvýšenie úrovne propagácie a imidžu verejných služieb zamestnanosti, ako aj samotnú diagnostiku potrieb kvalifikácie a zručností (zásahy v oblasti poradenstva a krátkodobej školiacej ponuky v záujme rýchlej adaptácie sa potrebám trhu práce)

3. Návrh opatrení

	Konkrétne úlohy zamerané na riešenie deformácií na regionálnych trhoch práce v úzkej súčinnosti so samosprávami sú zakomponované v Národnom programe regionálneho rozvoja (regionálne operačné programy, sektorové operačné programy), ale osobitne v Národnom akčnom pláne zamestnanosti na roky 2002 a 2003 (pozri dodatok v prílohovej časti). 

Tieto úlohy v rozhodujúcej miere zastrešujú možnosti účinnej spolupráce so samosprávami pri riešení deformácií trhu práce v jednotlivých regiónoch.		

V nadväznosti na vyššie uvedené sa navrhujú nasledovné opatrenia:
			
1.	Vypracovať a zaviesť funkčný informačný systém medzi štátnymi orgánmi, verejnoprávnymi inštitúciami a sociálnymi partnermi, vrátane samospráv v oblasti zamestnanosti, umožňujúci tiež v zodpovedajúcej miere vzájomnú výmenu osobných údajov zo sledovaných databáz.

Z: 	MVRR SR, MPSVR SR, MV SR v spolupráci s SP, NÚP, NIP, DÚ, samosprávami
T: 	apríl 2002 – vecný a časový harmonogram prác
    	január 2003 – overovanie systému vo vybraných regiónoch
január 2004 – plošné nasadenie systému

2.	Vytvoriť administratívno-technické a inštitucionálne predpoklady pre zapojenie sa SR, vrátane samospráv, do iniciatívy Európskeho spoločenstva – Equal, s previazaním na Národný akčný plán zamestnanosti.

Z: 	MPSVR SR
T: 	15. marec 2002 – potvrdenie zapojenia SR do procesu 
     	apríl 2002 – návrh modelu implementácie
júl 2002 – implementácia 

3.	Vypracovať projekt zakladania a rozvoja partnerských komunitných spoločností a komunitného rozvoja.

Z: 	MPSVR SR, NÚP v spolupráci so ZMOS
T: 	30. 6. 2002

4.	Zaviesť systém projektovania a programovania vrátane systému hodnotenia a monitorovania realizácie programov/projektov Národného programu regionálneho rozvoja a Národného akčného plánu zamestnanosti. Do inštitucionálneho a organizačného tohto systému zakomponovať zodpovedajúce zastúpenie samospráv v jednotlivých fázach projektových cyklov a to na všetkých riadiacich a rozhodovacích úrovniach.

Z:	MVRR SR, MPSVR SR, MV SR, MF SR
T:	máj 2002 

5.	Vo väzbe na zákon č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých kompetencií z orgánov štátnej správy na obce a VÚC zabezpečiť zodpovedajúce finančné krytie pre účinné uplatňovanie nástrojov regionálnej politiky a finančné zázemie VÚC a obcí pre ich reálnu a efektívnu participáciu na regionálnom rozvoji zamestnanosti.

Z:	MVRR SR, MV SR, MF SR
T:	marec 2002

6.	Zabezpečiť zodpovedajúcu účasť samospráv v rámci Dohody o spolupráci pri koordinácii a kontroly nelegálnej práce.

Z:	MPSVaR SR v spolupráci so ZMOS
T:	do jedného mesiaca od schválenia

7.	Pripraviť schému, vecný a časový harmonogram riešenia sezónnych pracovníkov a jej implementáciu.

Z:	MPSVaR SR v spolupráci s NÚP
T:	30. 6. 2002 – schéma, vecný a časový harmonogram
december 2002 – pilotné overenie v poľnohospodárstve, lesníctve a vodnom hospodárstve
január 2003 – na základe výsledkov overenia rozšírenie na ďalšie odvetvia

8.	Vypracovať model uplatňovania sociálno-rehabilitačných programov pre osoby vyžadujúce osobitnú pomoc. 

Z:	MPSVR SR v spolupráci so ZMOS a NÚP
T:	30. 6. 2002

9.	Zlepšiť spoluprácu miestnej samosprávy s podnikateľmi v službách s podnikateľmi v hromadnej doprave. Pretrváva situácia, že aj vo väčších turistických centrách, vrátane Vysokých Tatier, je poskytovanie služieb časovo obmedzené z dôvodov, že zamestnanci sú viazaní dopravnými spojmi do svojho bydliska.

Z: MDPT SR, MH SR, MV SR v spolupráci so samosprávnymi krajmi a KÚ
T: úloha trvalá