Title: Správa
Author: OI
Last saved by: jost
Company: MDPT

Návrh koncepcie privatizácie letiskových spoločností 
Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (BTS) a 
Letisko Košice – Airport Košice, a.s. 

Uznesením vlády č. 130 zo dňa 13. februára 2003 v bode B.5. bolo uložené ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií „na základe úspešnosti výberových konaní na strategického partnera predložiť do vlády návrhy na prevod časti majetkovej účasti štátu na podnikaní letiskových spoločností Bratislava a Košice“ v termíne do 31.decembra 2005. 
	Zároveň toto uznesenie v bode B.3. v znení uznesenia vlády č. 1016 zo dňa 27. októbra 2004 ukladá ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií „predložiť na rokovanie vlády spôsob riešenia prevod časti majetkovej účasti štátu na podnikaní letiskových spoločností bezodplatne na dotknuté vyššie územné celky a mestá u letísk Bratislava a Košice“ v termíne do 30. septembra 2005. 
Na základe toho a v súlade s § 41 ods. 1 zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na podnikaní iných osôb v znení neskorších predpisov predkladá Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR na rokovanie vlády návrh na zaradenie časti majetkovej účasti štátu na podnikaní spoločnosti Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (BTS) a časti majetkovej účasti štátu na podnikaní spoločnosti Letisko Košice – Airport Košice, a.s. do zoznamu právnických osôb zahrnutých do privatizácie spolu s koncepciou privatizácie týchto letiskových spoločností. Zároveň sa tento materiál zaoberá aj spôsobom riešenia prevodu častí majetkových účastí štátu na podnikaní týchto letiskových spoločností bezodplatne na vyššie územné celky a mestá. 

Charakteristika letiskových spoločností určených na zaradenie do zoznamu majetkových účastí štátu na podnikaní určených na privatizáciu

Letisko M.R.Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (BTS)

Letisková spoločnosť Letisko M.R.Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (BTS) bola založená podľa zákona č. 136/2004 Z.z. o letiskových spoločnostiach dňa 26. 4. 2004, vznik spoločnosti sa registruje zápisom do obchodného registra ku dňu 5. 5. 2004. Transformáciou z organizačnej jednotky letisko Bratislava štátnej príspevkovej organizácie Slovenská správa letísk (SSL) prebrala všetky záväzky svojho právneho predchodcu ako časti podniku. 
Základné imanie spoločnosti je 7.130.643.000,- Sk  a je rozdelené na 7.130 kusov kmeňových akcií s menovitou hodnotou 1.000.000,- Sk a na 643 kusov kmeňových akcií s menovitou hodnotou 1.000,- Sk. Slovenská republika, v mene ktorej koná Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, je 100 % akcionárom tejto akciovej spoločnosti.
Letisko Bratislava je hlavným a zároveň najväčším medzinárodným letiskom Slovenskej republiky.  Rozprestiera sa 9 km severovýchodne od centra mesta na ploche 477 ha. Má mimoriadne vhodné klimatické podmienky a výhodnú polohu v stredoeurópskom regióne. Letisko je otvorené celoročne, poskytuje nepretržitú prevádzku. Slúži pravidelnej i nepravidelnej leteckej doprave na vnútroštátnych i medzinárodných linkách. V súčasnosti ponúka letecké spojenie z bratislavského letiska 14 leteckých spoločností do takmer 60 destinácií v rámci Európy, Blízkeho východu a Afriky.  Spádová oblasť letiska zasahuje do územia štyroch štátov (Slovenskej republiky, Českej republiky, Rakúska a Maďarska). Potenciál predstavuje viac ako 14 miliónov obyvateľov.
Dráhový systém letiska tvoria dve na seba kolmé vzletovo-pristávacie dráhy a pojazdové dráhy s celkovou dĺžkou 6 500 m. Tento systém umožňuje pristátie všetkých vo svete bežne používaných dopravných lietadiel – od nejmenších, jednomotorových lietadiel až po lietadlá typu Boeing 747. Dráha 04-22 je 2 900 m dlhá a 60 m široká. Je vybavená svetelnými a rádionavigačnými zariadeniami pre presné priblíženie za podmienok I. kategórie poveternostných miním ICAO. Dráha 13-31 je dlhá 3 190 m a široká 45 m. Je vybavená svetelnými a navigačnými zariadeniami pre presné priblíženie za podmienok III. A kategórie poveternostných miním ICAO. Obidve dráhy majú cemento-betónový povrch. Na vybavovacej ploche (cca 125 tisíc m^2) sa nachádza 27 stojísk. Vďaka dostatočnej kapacite a technologickému vybaveniu je možné letisko porovnať s bežným európskym štandardom. 
Terminál pre cestujúcich pozostáva z dvoch na seba technologicky nadväzujúcich častí. Staršia čas terminálu (rok uvedenia do prevádzky 1971) slúži pre medzinárodné aj vnútroštátne lety. Nachádzajú sa v ňom prevádzky s občerstvením, obchody, bankové a zmenárenské priestory a kancelárie leteckých spoločností. Na vybavenie cestujúcich je k dispozícií 11 check-in pultov, v ktorých je nainštalovaný systém BABS spoločnosti British Airways a transportný systém VIDECOM, ukončený v triediarni batožín. Na poskytovanie prevádzkových informácií sa používa systém TIMATIC. Prvé poschodie je koridorom spojené s novou časťou terminálu (rok uvedenia do prevádzky 1994), kde sa nachádza 9 východov (gates) a Airline Business Club. Prízemie novej časti terminálu je určené na prílety cestujúcich. Maximálna hodinová kapacita terminálu je 720 cestujúcich (360 na odlet/360 prílet). 
Výrazný nárast počtu cestujúcich letisko zaznamenalo v posledných dvoch rokoch predovšetkým vďaka etablovaniu sa nízkonákladových leteckých spoločností a zvyšujúcemu sa záujmu verejnosti o leteckú dopravu. Vstup Slovenska do Európskej únie trend zvyšovania počtu pasažierov ešte viac zvýraznil. V roku 2004 prešlo bránami letiska takmer 894 tisíc pasažierov. Oproti roku 2003 je to nárast o 86 percent. Pre letisko je pozitívne, že sa podarilo zvrátiť vyšší podiel nepravidelnej dopravy nad pravidelnou. Z celkového počtu tvorila pravidelná preprava 63 %. Medzinárodná preprava potvrdila opätovne svoje dominantné postavenie. Z celkového počtu prepravených cestujúcich dosiahla 96 %. Najviac cestujúcich na pravidelných linkách bolo prepravených do Prahy, Paríža (Orly), Londýna (Stansted), Košíc, Amsterdamu a Moskvy. V nepravidelnej (charterovej) doprave boli najobľúbenejšími destináciami Egypt, Grécko, Tunis, Turecko a Bulharsko. V podieli na trhu potvrdil aj v uplynulom roku svoje dominantné postavenie nízkonákladový prepravca – SkyEurope Airlines. Z celkového počtu cestujúcich prepravil 48 %. Za ním nasledovali Slovenské Aerolínie s takmer 19-percentným podielom, České Aerolínie s 9,7 % a Austrian Airlines s 5,4 %. Päticu najvýkonnejších prepravcov na bratislavskom letisku uzatvorila Air Slovakia s päťpercentným podielom. 
Rastúci počet cestujúcich sa potvrdil aj v tomto roku. Za prvé štyri mesiace letisko vybavilo 252 683 cestujúcich, čo je o 82 % viac ako v rovnakom období minulého roka. V tomto roku sa očakáva prelomenie miliónovej hranice v počte cestujúcich. Je predpoklad, že do konca roka letisková spoločnosť vybaví 1,2 až 1,5 mil. cestujúcich.
Na letisku okrem iného sídli aj odbor leteckej prepravy Úradu pre ochranu verejných činiteľov a diplomatických misií Ministerstva vnútra SR (ďalej len „MV SR“), ktorý prevádzkuje štátne policajné lietadlá. Tento riadiaci útvar na úseku leteckých činností MV SR plní úlohy pri zaisťovaní leteckej prepravy ústavných činiteľov, zahraničných predstaviteľov štátov a ďalších určených osôb. Plní ďalšie úlohy MV SR, Policajného zboru, Hasičského a záchranného zboru, Horskej záchrannej služby a útvarov civilnej ochrany na riešenie krízových situácií na záchranu životov, ochranu zdravia, majetku a životného prostredia v ohrozených územiach a oblastiach. 

Letisko Košice – Airport Košice, a.s. (ďalej aj len „KSC“)

Letisková spoločnosť Letisko Košice - Airport Košice, a.s. vznikla 1.5.2004 transformáciou organizačnej jednotky letisko Košice štátnej príspevkovej organizácie Slovenská správa letísk (SSL). Slovenská republika zastúpená MDPT SR je jediným jej akcionárom. Základné imanie spoločnosti predstavuje 1 752 940 000,- Sk, rozdelené do 1 752 kmeňových akcií po 1 000 000,- Sk a 940 kmeňových akcií po 1 000,- Sk.
Letisko Košice je druhým najväčším medzinárodným letiskom na Slovensku. Asfaltová vzletová a pristávacia dráha: 3100m dlhá a 45m široká má parametre, ktoré jej dovoľujú prevádzku takmer všetkých dopravných a nákladných lietadiel. Letisko je vybavené rádionavigačnými a svetelnými zabezpečovacími zariadeniami vrátane meteorologických pre prevádzku za podmienok malej hodnoty dohľadnosti (II. Cat. ICAO). Vybavovacia plocha Apron 1 je pre 6 lietadiel a Apron 2 pre 2 lietadlá. V roku 2003 sa sprevádzkoval terminál všeobecného letectva. Po necelých štyroch rokoch výstavby bola dňa 21.12.2004 slávnostne otvorená budova nového terminálu, ktorej investorom bola SSL. Celková rozloha terminálu predstavuje 4 456m2, z toho vyše 3 500m2 je pre cestujúcu verejnosť. Check in pulty sú vybavené systémom Gaetan, tohto času sa zavádza systém Palco. Ako po technickej, tak aj po bezpečnostnej stránke terminál spĺňa európske a medzinárodné kritériá. Košice sú pripravené po vstupe SR do schengenského priestoru oddeliť cestujúcich, ktorí smerujú do členských štátov EU a mimo EU.
Letecké spoločnosti SkyEurope Airlines, Czech Airlines a Austrian Airlines zabezpečujú pravidelné letecké spojenie do Bratislavy- 4x denne, do Prahy- 4x denne a do Viedne- 2x denne. Časy príletov a odletov sú ideálne na organizovanie jednodňových služobných ciest, ale aj víkendových pobytov. Následné spojenia umožňujú cestujúcim dostať sa takmer do celého sveta. V roku 2004 bolo spolu prepravených vyše 213 tisíc cestujúcich. Podiel nepravidelnej leteckej dopravy predstavuje tretinu z celkového počtu cestujúcich. Každoročný nárast vybavených cestujúcich, ktorý sa už niekoľko rokov udržiava na 20 - 25%, svedčí o tom, že letecká doprava v tomto regióne získava na obľube a vstupom SR do EU sa uvoľnil trh aj pre dopravcov. Najväčší podiel na trhu mali v roku 2004 Slovenské Aerolínie, Nouvel Air (Tunis) a SkyEurope Airlines. Letecké dovolenkové pobyty sa túto sezónu ponúkajú do 19 destinácií, z ktorých najvýznamnejšie sú Egypt, Tunis, Grécko, Bulharsko. 
Okrem toho na letisku v Košiciach pôsobí Aeroklub a letecká škola a Aero Service. Slovenské technické múzeum prevádzkuje letecké múzeum. Letisko Košice má od minulého roka podpísanú trojdohodu s VUC a Borsodabaujzemplenskou župou o spolupráci, ktorá posilňuje vplyv letiska v jej spádovej oblasti.

Koncepcia privatizácie letiskových spoločností 

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (ďalej len „ministerstvo dopravy“) s cieľom úspešného zvládnutia procesu privatizácie týchto letiskových spoločností vybralo vo výberovom konaní poradcu - konzorcium zložené z investičnej banky Meinl Bank Aktiengesellshaft, medzinárodnej poradenskej spoločnosti v oblasti leteckej prepravy SH&E a právnej kancelárie DLA Weiss-Tessbach. (ďalej len „poradca“). Dňa 26.4.2005 bola s týmto poradcom podpísaná zmluva o poskytnutí služby pri zabezpečení a poskytovaní komplexných poradenských služieb v súvislosti s procesom prevodu majetkovej účasti štátu na podnikaní letiskových spoločnosti BTS a KSC. Zároveň bol rozhodnutím ministra dopravy vymenovaný deväťčlenný riadiaci výbor zo zástupcov z MDPT SR, FNM SR, NR SR a privatizovanej letiskovej spoločnosti BTS, ktorý koná v mene ministerstva vo veciach určených vzájomnou zmluvou. 

V súlade so schváleným projektom transformácie príspevkovej organizácie Slovenská správa letísk uznesením vlády č. 130/2003 sa definujú ciele privatizácie týchto dvoch letiskových spoločností nasledovne: 
-	zvýšiť atraktívnosť leteckej dopravy zvýšením objemu prepravy a škály destinácií z letísk na Slovensku,
-	zabezpečiť cenovú dostupnosť dopravnej obsluhy SR leteckou dopravou,
-	prostredníctvom leteckej dopravy ďalej napomôcť urýchliť ekonomický rozvoj hospodárstva SR, 
-	získať výťažok z privatizácie pri zabezpečení investícií do letísk potrebných na urýchlenie ich rozvoja, 
-	rozšíriť kapitálové zdroje na výstavbu nových terminálov a letiskových zariadení, 
-	etablovať rozvojovú stratégiu letísk rešpektujúc trhové podmienky širšieho regiónu, 
-	zefektívniť prevádzku letísk, 
-	zredukovať riadiacu úlohu štátu, zlepšiť štandard riadenia spoločností, 
-	umožniť prístup k novým technológiám, metódam práce a organizačným nástrojom, 
-	posilniť technickú úroveň a bezpečnosť leteckej prevádzky.

Predpokladom naplnenia týchto stanovených cieľov je výber strategického investora so skúsenosťami z prevádzkovania iných medzinárodných letísk a realizácie ich reštrukturalizačných projektov. Predstava je vo výberovom konaní posudzovať okrem ponúkanej ceny a skúseností z prevádzkovania letísk aj finančnú spôsobilosť záujemcu kryť navrhnutý rozvojový plán v horizonte 5 - 15 rokov, ako aj posudzovať aspekty hospodárskej súťaže z hľadiska priestorového a vecného, aby výberom strategického partnera nedošlo k eliminácii aktuálnej alebo potenciálnej konkurencie alebo k vertikálnej integrácii. 

Ako najvhodnejšia metóda privatizácie sa navrhuje metóda priameho predaja vopred určenému záujemcovi vybranému v medzinárodnom výberovom konaní prostredníctvom dvojkolovej procedúry. Týmto spôsobom by sa mala zaručiť transparetnosť, rýchlosť a kvalita celého procesu výberu budúceho spoluvlastníka jednotlivých letiskových spoločností. Alternatívna metóda privatizácie formou udelenia dlhodobej koncesie na prevádzkovanie letiska bola jednoznačne odmietnutá vzhľadom na skutočnosť, že tento spôsob sa uprednostňuje v prípade potrieb zvýšenia efektívnosti, či optimálnejšieho riadenia už etablovaných spoločností na trhu. Čo nie je prípad oboch letiskových spoločností BTS a KSC kapitálovo poddimenzovaných s potrebou jednoznačne stanoviť smerovanie ďalšieho rozvoja, zvlášť u letiska Bratislava. Forma predaja akcií na kapitálovom trhu či ďalšie formy privatizácie sa z rovnakých dôvodov, ako aj pre ich neobvyklosť pri privatizácii infraštruktúry neodporúčajú. 

Práve potreba silných kapitálových investícií do oboch letiskových spoločností predurčuje aj výšku majetkovej účasti štátu určenej na privatizáciu. Jedine majoritný podiel dokáže poskytnúť vhodné a stabilné prostredie pre investora s týmto poslaním, motivuje prebrať podnikateľské riziko a zároveň posilňuje atraktívnosť privatizácie. 
Zároveň je však potrebné v rukách štátu ponechať kontrolné mechanizmy nad ďalším vývojom týchto dvoch letísk. Ide najmä o spolurozhodovanie nad väčšinou významných rozhodnutí valného zhromaždenia. Okrem dohľadu nad investičnou politikou ide ďalej aj o kontrolu nad dodržiavaním výšky letiskových poplatkov či stanovenej poplatkovej politiky podľa predloženého podnikateľského plánu, ktorou sa má zaručiť realizácia jedného z cieľov privatizácie: cenová dostupnosť dopravnej obsluhy SR leteckou dopravou. 
Na základe toho majetkové účasti štátu na podnikaní oboch letiskových spoločností by mali ostať v takej výške, aby dokázali zabezpečiť efektívnu kontrolu týchto a ďalších cieľov privatizácie. Štandartným spôsobom sa to dá zabezpečiť ponechaním si štátnej účasti v rozsahu 34% vo väzbe na kontrolné mechanizmy upravené Obchodným zákonníkom. V prípade nižšieho podielu štátu by tieto mechanizmy museli byť nahradené osobitnými ustanoveniami v stanovách letiskových spoločností či v ostatných kontraktačných dokumentoch. Poradca s riadiacim výborom odporúčajú ponúknuť strategickému investorovi aspoň 66% akcií u oboch letiskových spoločností a poradca preferuje pre zvýšenie atraktívnosti ísť až k hranici 80%. Vzhľadom na komplikovanosť osobitných úprav ministerstvo dopravy sa prikláňa k názoru zachovať pri vstupe strategického investora do spoločnosti účasť štátu v rozsahu 34%. 

Výška privatizovanej časti akcií, ako aj výška štátnej účasti v letiskových spoločnostiach je však zviazaná aj s riešením záujmu o účasť v akcionárskej štruktúre oboch týchto letísk zo strany zástupcov regiónov - VÚC a miest, ako aj Odborového zväzu Doprava. Zo skúseností zo zahraničia s ohľadom na zníženie efektívnosti v rozhodovaní pri veľkom počte akcionárov, ktorú ešte ďalej znižujú ich malé skúsenosti z prevádzkovania letísk, poradca neodporúča ďalší prevod štátnej účasti na zástupcov regiónov. Ani v procese privatizácie štátnej účasti, ani následne v strednodobom horizonte. S vydávaním zamestnaneckých akcií tiež nie sú najlepšie skúsenosti. 
Ministerstvo dopravy chápe, že nezodpovedanie týchto otázok môže zneistiť budúcich záujemcov a tým negatívne ovplyvniť výšku ponúkanej ceny v privatizácii. Zároveň berie v úvahu upozornenie Protimonopolného úradu o konflikte záujmov u ministerstva dopravy ako regulátora a tvorcu legislatívy a zároveň ako účastníka na podnikaní regulovaných spoločností. Na strane druhej je však nutné si uvedomiť, že súčasný stav je len prechodom od plne monopolného postavenia letísk v štátnom vlastníctve na prevádzkovanie letísk pre komerčnú leteckú dopravu cestujúcich a nákladu na Slovensku ku plne liberalizovanému prostrediu. 

Preto sumarizujúc, v nadväznosti na vyššie uvedené, ministerstvo dopravy navrhuje účasť štátu prostredníctvom ministerstva dopravy ponechať v rozsahu 34% do naplnenia podnikateľského plánu vybraného strategického partnera. Následne v horizonte 5 rokov (viď znenie uznesenia bod B.3.) prehodnotiť opodstatnenosť zachovania tejto výšky účasti štátu a možnosť pristúpiť ku konečnému naloženiu s týmto balíkom akcií: bezodplatný prevod majetkovej účasti štátu na podnikaní u týchto letiskových spoločností na dotknuté VÚC a mestá v rozsahu po 10 % a zachovanie trvalej majetkovej účasti štátu v rozsahu 14 % s ponechaním práva veta v rozhodujúcich otázkach krytého stanovami spoločností. Správu trvalej majetkovej účasti sa v tom čase odporúča previesť z ministerstva dopravy na Ministerstvo hospodárstva SR (ďalej len „ministerstvo hospodárstva“) (cestovný ruch) alebo Fond národného majetku. 

Potrebu definovať trvalú majetkovú účasť štátu v letiskových spoločnostiach s prioritným infraštruktúrnym majetkom štátu (jedná sa o BTS a KSC) vyžaduje §10 zákona č. 136/2004 Z. z. o letiskových spoločnostiach. Na základe vyššie uvedeného ministerstvo dopravy navrhuje zachovať trvalú majetkovú účasť štátu na podnikaní letiskových spoločností BTS a KSC v tomto období vo výške 34 % a v procese privatizácie po 66 % akcií ponúknuť strategickému investorovi. 

Veľmi dôležitým aspektom v procese privatizácie je skúmanie dopadu na hospodársku súťaž na príslušných relevantných trhoch. V tejto súvislosti je potrebné upozorniť na stanoviská Protimonopolného úradu SR (ďalej len „PMU“) zo 17. 10. 2003 a 19. 4. 2005 v prílohe. Upozorňuje sa v nich, aby výberom strategického partnera nedošlo k eliminácii aktuálnej alebo potenciálnej konkurencie alebo k vertikálnej integrácii. V opačnom prípade PMU „by to musel zohľadniť v rámci posudzovania vplyvu koncentrácie ... podľa § 12 zákona č. 136/2001 Z .z. o ochrane hospodárskej súťaže“. „Výber strategického partnera by mohol byť nežiadúcim z hľadiska ochrany hospodárskej súťaže“, potenciálneho zneužívania dominantného postavenia na relevantnom trhu, či neadekvátneho zvýšenia koncentrácie, čo by znamenalo, že privatizačná zmluva by nenadobudla účinnosť a privatizácia by sa vrátila na začiatok. 
Preto ministerstvo dopravy odporúča pri riešení tohto problému v procese privatizácie výberovou komisiou posudzovať aspekty hospodárskej súťaže z hľadiska priestorového a vecného (viď napr. rozhodnutie EK č. COMP/M.2315 zo 14. 5. 2001 vo veci The Airline Group / NATS alebo rozhodnutie EK č. IV/M.786 z 25. 3. 1997 vo veci Birmingham International Airport), aby výberom strategického partnera nedošlo k eliminácii aktuálnej alebo potenciálnej konkurencie alebo k vertikálnej integrácii. Už v prvom kole výberového konania testovať možnosť reálneho negatívneho vplyvu záujemcov o privatizáciu na obmedzenie hospodárskej súťaže. V kvalifikačných podmienkach účasti na privatizácii letiskových spoločností na Slovensku zohľadniť aktuálne trendy v Európskej únii smerujúce k čo najširšiemu otvoreniu silne zmonopolizovaného trhu v oblasti správy letiskovej infraštruktúry a vytvoreniu plne konkurenčného prostredia bez potreby štátnej regulácie. 

Keďže uznesenie vlády ukladá riešiť privatizáciu oboch letiskových spoločností BTS aj KSC v rovnakom časovom horizonte, z hľadiska formálneho postupu, aj optimalizácie vynaložených finančných prostriedkov na výberovú procedúru je výhodné oba procesy privatizácií viesť paralelne, resp. spojiť. Čo vytvára zároveň aj možnosť privatizovať obe letiská jednému strategickému investorovi. 
Atraktívnosť privatizácie letiska Bratislava prirodzene ovplyvňuje aj záujem o privatizáciu letiskovej spoločnosti KSC. Berúc v úvahu privatizáciu letiska Budapešť, ktorá sa koná v približne v rovnakom čase, je však dosť nepravdepodobné, že samostatná privatizácia letiska KSC bude v tejto konkurencii úspešná. Zároveň však nevyužitie možnosti privatizácie v tomto časovom období môže nadlho obmedziť záujem zahraničných strategických partnerov o vstup do tohto regiónu, a teda o privatizáciu aj tohto letiska. Z týchto dôvodov poradca preferuje privatizáciu oboch letísk v jednom balíku. 
Na základe viacerých zásadných postojov, ktoré nesúhlasia so spoločnou privatizáciou oboch letísk (Protimonopolný úrad SR, Primátor mesta Košice, Košický samosprávny kraj) ministerstvo dopravy odporúča viesť paralelne dva nezávislé procesy privatizácie letísk Bratislava a Košice zároveň s možnosťou predkladať návrhy na privatizáciu oboch letísk spoločne. 

Problematickým sa v tomto kontexte javí naposledy realizovaná štátna kapitálová investícia do letiskovej infraštruktúry na Slovensku smerovaná do košického terminálu. Keďže terminál je stále vo vlastníctve štátu a v užívaní letiskovej spoločnosti KSC je potrebné tento letiskový terminál spolu s ostatnými nehnuteľnosťami vo vlastníctve štátu a správe ministerstva dopravy (budovy po bývalej Vojenskej leteckej akadémii, ktoré prešli do vlastníctva príspevkovej organizácie Slovenská správa letísk) ešte pred začatím procesu privatizácie majetkovo jednoznačne doriešiť. Odloženie tohto kroku môže zásadne skomplikovať privatizačnú techniku a aj zdržať celý proces privatizácie letiska Košice. V takomto prípade by sa odporúčalo pokračovať v procese privatizácie len s letiskovou spoločnosťou BTS. 

Zároveň je potrebné upozorniť, že úspešná privatizácia letiskovej spoločnosti KSC do roku 2011 v rozsahu nad 50 % akcií bude mať dopad na mieru pomoci zo štrukturálnych fondov. Konečný prijímateľ Letisko Košice - Airport Košice, a.s. má dnes charakter prijímateľa z verejného sektora. Pomoc je smerovaná do zvýšenia bezpečnostnej ochrany a kapitálových transferov do zariadení potrebných najmä na ochranu civilného letectva pred činmi protiprávneho zasahovania. Úspešné ukončenie privatizácie letiska KSC v tomto časovom horizonte si teda vyžiada opätovnú zmenu programového doplnku. S týmto je oboznámená Európska komisia. 

Z hľadiska techniky celého procesu privatizácie sa navrhuje po spracovaní privatizačných projektov zo strany letiskových spoločností tieto spolu so stanoviskom ministerstva dopravy ako zakladateľa predložiť na ministerstvo hospodárstva podľa § 8 zákona č. 92/1991 Zb. Zároveň riadiacim výborom schváliť podmienky účasti a kvalifikačné kritériá vo výberovom konaní a následne oznámiť začatie výberového konania v domácej a zahraničnej tlači. V čase určenom na predkladanie predbežných návrhov transformovať riadiaci výbor rozhodnutím ministra dopravy po dohode s ministrom hospodárstva na výberovú komisiu. 
Ďalší proces privatizácie sa navrhuje viesť touto výberovou komisiou až do vypracovania návrhu na rozhodnutie o privatizácii a jeho predloženie podľa § 8 zákona č. 92/1991 Zb. zo strany ministerstva dopravy na ministerstvo hospodárstva s náležitosťami podľa § 10a ods. 1, 2 a 4 zákona č. 92/1991 Zb. Rozhodnutie o privatizácii sa predpokladá podľa § 10 ods. 1 zákona č. 92/1991 Zb. vydať vládou Slovenskej republiky v decembri 2005. 
Výberovú komisiu navrhujeme 9 člennú v tomto obsadení: 
-	3 zástupcovia MDPT SR,
-	2 zástupcovia MH SR,
-	2 zástupcovia FNM SR,
-	2 zástupcovia NR SR za výbor pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie. 

V procese výberového konania je potrebné výberovou komisiou zabezpečiť splnenie vyššie uvedených cieľov a nasledovných strategických východísk procesu privatizácie:
1. podmienky účasti a kvalifikačné kritéria vo výberovom konaní navrhnúť s ohľadom na vyššie uvedený problém potenciálneho obmedzenia hospodárskej súťaže, 
2. kritériá výberu nastaviť tak, aby víťazná ponuka predstavovala najlepšiu ponuku z hľadiska 
a)	kúpnej ceny za obchodný podiel hodnotenú spolu s priamymi finančnými investíciami do letiskovej spoločnosti,
b)	strednodobého podnikateľského plánu rozvoja krytého finančnou spôsobilosťou zabezpečujúceho naplnenie cieľov privatizácie,
c)	referencií, respektíve skúseností z riadenia prevádzkovania letísk a
d)	zmluvnej dokumentácie. 

Predpokladá sa nasledovný časový plán privatizácie:
-	júl – vyhlásenie výberového konania v domácej a zahraničnej tlači , 
-	júl až august – vypracovanie privatizačných projektov, 
-	september – výber užšieho zoznamu účastníkov ďalšieho výberu, 
-	september až október – umožnenie hĺbkového auditu letiskových spoločností účastníkom výberu, príprava ponúk, 
-	november – vyhodnocovanie konečných ponúk účastníkov výberu, 
-	december – predloženie návrhu rozhodnutia o privatizácii.