Author: Jozef Draskovic
Last saved by: agenda0
Company: OPTO

TABUĽKA ZHODY
návrhu zákona o Hasičskom a záchrannom zbore
s právom Európskej únie

Smernica Rady 93/104/ES | Návrh zákona o Hasičskom a záchrannom zbore
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9

Článok (Č,O,
V,P)

Text

Spôsob trans-pozície

Číslo

Článok (Č,O,
V,P)

Text

Zho-da

Adminis-tratívna štruktúra

Poznámky

Č 3

Denný odpočinok
Členské štáty prijmú opatrenia nevyhnutné k tomu, aby každý pracovník mal nárok na minimálny denný odpočinok trvajúci 11 po sebe nasledujúcich hodín behom 24 hodín.

N

§ 88

O 1

Nepretržitý odpočinok medzi dvoma služobnými dňami
Služobný úrad je povinný rozvrhnúť týždenný služobný čas tak, aby príslušník mal medzi koncom služobného dňa a začiatkom nasledujúceho služobného dňa nepretržitý odpočinok aspoň 12 hodín a raz za týždeň nepretržitý odpočinok v trvaní aspoň 32 hodín.

P

MV SR
MPSVR SR

Č 5

Týždenný čas odpočinku
Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie toho, aby za každé obdobie 7 dní mal pracovník nárok na minimálny neprerušovaný odpočinok v trvaní 24 hodín  plus 11 hodinový denný odpočinok uvedený v článku 3.

N

§ 88

O 1

Nepretržitý odpočinok medzi dvoma služobnými dňami
Služobný úrad je povinný rozvrhnúť týždenný služobný čas tak, aby príslušník mal medzi koncom služobného dňa a začiatkom nasledujúceho služobného dňa nepretržitý odpočinok aspoň 12 hodín a raz za týždeň nepretržitý odpočinok v trvaní aspoň 32 hodín.

P

Podľa čl. 17 smernice je možná pre požiarnu ochranu odchýlka 
(pozri ďalej)

Č 6

O 1

O 2

Maximálny týždenný pracovný čas
Členské štáty prijmú opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, že v súlade s potrebou chrániť bezpečnosť a zdravie pracovníkov:     

Týždenný pracovný čas bude obmedzený pomocou zákonov, nariadení alebo administratívnych predpisov, alebo pomocou kolektívnych zmlúv a dohôd medzi sociálnymi partnermi.

Priemerný pracovný čas pre každé obdobie 7 dní vrátane nadčasov neprekročí 48 hodín.

N

§ 85
O 2

§ 86

O 2

Týždenný služobný čas
Služobný čas príslušníka je 40 hodín týždenne. Skrátenie týždenného služobného času príslušníka možno dohodnúť v kolektívnej dohode.

Nerovnomerné rozvrhnutie týždenného služobného času
Pri nerovnomernom rozvrhnutí nesmie dĺžka služobného času v jednotlivých služobných dňoch byť vyššia ako 18 hodín. Celková dĺžka vykonávania štátnej služby a na ňu bezprostredne nadväzujúcej určenej služobnej pohotovosti v mieste vykonávania štátnej služby je najviac 24 hodín v služobnom dni.

P

Č 7
O 1

Ročná dovolenka
Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia zabezpečujúce, že každý pracovník bude mať nárok na platenú ročnú dovolenku v trvaní najmenej 4 týždňov v súlade s podmienkami pre vznik nároku a pre poskytnutie takej dovolenky, ktoré budú stanovené národnými právnymi predpismi a/alebo praxou.

N

§ 93
O 1

O 2

O 3

§ 94

Dovolenka
Základná výmera dovolenky príslušníka je najmenej štyri týždne v kalendárnom roku.  Dovolenka vo výmere najmenej piatich týždňov patrí príslušníkovi, ktorý do konca kalendárneho roka dovŕši aspoň 15 rokov služobného pomeru. Základnú výmeru dovolenky možno predĺžiť v kolektívnej dohode.

Príslušník, ktorý vykonáva po celý kalendárny rok zdraviu škodlivú alebo mimoriadne náročnú štátnu službu, má nárok aj na dodatkovú dovolenku v dĺžke jedného týždňa. Ak príslušník túto štátnu službu vykonáva len časť roka, patrí mu pomerná časť dodatkovej dovolenky. Pomerná časť dovolenky je jedna dvanástina dodatkovej dovolenky za každých 22 dní, v ktorých príslušník vykonával zdraviu škodlivú alebo mimoriadne náročnú štátnu službu.

Za dodatkovú dovolenku nemožno poskytnúť náhradu podľa § 94; táto dovolenka sa musí vždy prednostne vyčerpať.

Príslušníkovi patrí za čas dovolenky služobný plat.

P

Č 17
O 2

O 2.1

P (c)

V (iii)

Odchýlky
Odchýlky môžu byť prijaté pomocou zákonov, nariadení, administratívnych predpisov alebo pomocou kolektívnych zmlúv a dohôd medzi sociálnymi partnermi, za predpokladu, že dotyčným pracovníkom budú poskytnuté rovnocenné náhradné doby odpočinku a že vo výnimočných prípadoch, keď nie je z objektívnych dôvodov možné poskytnúť tieto náhradné doby odpočinku, bude dotyčným pracovníkom poskytnutá zodpovedajúca ochrana:

Z článkov 3, 4, 5, 8 a 16:

V prípade činností spojených s potrebou nepretržitej služby alebo výroby, predovšetkým:

Služieb tlače, rozhlasu, televízie, filmovej produkcie, pošty a telekomunikácií, ambulancie, požiarnych služieb a služieb civilnej ochrany;

O

§ 85
O 2

§ 86

O 1

O 2

§ 87
O 1

O 2

O 3

O 4

§ 88

O 1

§ 89
O 1

O 2

O 3

§ 90
O 1

O 2

§ 91
O 1

O 2

O 3

O 4

§ 92

O 1

O 2

O 3

O 4

§ 93
O 1

O 2

O 3

O 4

Týždenný služobný čas
Služobný čas príslušníka je 40 hodín týždenne. Skrátenie týždenného služobného času príslušníka možno dohodnúť v kolektívnej dohode.

Nerovnomerné rozvrhnutie týždenného služobného času
Služobný čas príslušníkov môže byť rozvrhnutý nerovnomerne. Nerovnomerne rozvrhnutý služobný čas príslušníkov je rozvrhnutý na obdobie celého kalendárneho roka.

Pri nerovnomernom rozvrhnutí nesmie dĺžka služobného času v jednotlivých služobných dňoch byť vyššia ako 18 hodín. Celková dĺžka vykonávania štátnej služby a na ňu bezprostredne nadväzujúcej určenej služobnej pohotovosti v mieste vykonávania štátnej služby je najviac 24 hodín v služobnom dni.

Prestávky v štátnej službe
Služobný úrad je povinný najneskôr po každých 4 hodinách nepretržitej  štátnej  služby poskytnúť príslušníkovi vykonávajúcemu štátnu službu v rovnomerne rozvrhnutom služobnom čase  prestávku na  jedenie a oddych v trvaní 30 minút. Začiatok a koniec tejto prestávky určí služobný úrad.

Služobný úrad je povinný najneskôr po každých 4 hodinách nepretržitej štátnej služby poskytnúť príslušníkovi vykonávajúcemu štátnu službu s nerovnomerne rozvrhnutým služobným časom prestávku na jedenie a oddych v trvaní 30 minút. 

Ak ide o štátnu službu, ktorej vykonávanie nemôže byť prerušené, musí sa príslušníkovi aj bez prerušenia vykonávania štátnej služby zabezpečiť primeraný čas na jedenie a oddych.

Prestávky na jedenie a oddych sa započítavajú do služobného času.  

Nepretržitý odpočinok medzi dvoma služobnými dňami
Služobný úrad je povinný rozvrhnúť týždenný služobný čas tak, aby príslušník mal medzi koncom služobného dňa a začiatkom nasledujúceho služobného dňa nepretržitý odpočinok aspoň 12 hodín a raz za týždeň nepretržitý odpočinok v trvaní aspoň 32 hodín.  

Dĺžka nepretržitého odpočinku v týždni
Služobný úrad je povinný rozvrhnúť služobný čas tak, aby všetci príslušníci mali raz týždenne dva po sebe nasledujúce dni nepretržitého odpočinku, ktoré musia pripadať na piatok a sobotu, alebo sobotu  a nedeľu, alebo na nedeľu a pondelok.

Ak neumožňuje vykonávanie štátnej služby rozvrhnúť služobný čas podľa odseku 1, poskytnú sa dva po sebe nasledujúce dni nepretržitého odpočinku v týždni výnimočne v iných dňoch týždňa.

Ak z naliehavých služobných dôvodov nie je možné rozvrhnúť služobný čas podľa odsekov 1 a 2, môže služobný úrad určiť nepretržitý odpočinok v týždni odchylne a to tak, že nepretržitý odpočinok sa príslušníkovi poskytne najmenej jeden deň v týždni, pokiaľ možno tak, aby pripadol  na nedeľu a zvyšok poskytne súhrnne raz za dva týždne.

Dni služobného pokoja
Ak to vyžaduje dôležitý záujem štátnej služby, je príslušník povinný vykonávať štátnu službu nad základný čas služby v týždni, v deň nepretržitého odpočinku v týždni alebo vo sviatok.

Príslušníkovi, ktorý nevykonával štátnu službu, pretože sviatok pripadol na jeho obvyklý služobný deň, patrí za tento deň služobný plat. 

Štátna služba nadčas
Štátnou službou nadčas je štátna služba vykonávaná nad rámec určeného týždenného služobného času. Štátnou službou nadčas je aj služba, ktorú príslušník vykonáva počas určenej služobnej pohotovosti podľa § 92 ods. 2.  

Štátna služba nadčas sa môže príslušníkovi prikázať len výnimočne v naliehavom záujme štátnej služby, a to aj na dni služobného pokoja. Nepretržitý odpočinok medzi dvoma služobnými dňami sa nesmie pritom skrátiť na menej ako osem hodín.

V kalendárnom roku sa môže príslušníkovi prikázať štátna služba nadčas v rozsahu najviac 300 hodín.

Príslušníkovi patrí za vykonávanie štátnej služby nadčas náhradné voľno, to neplatí pre vedúceho služobného úradu. Ak služobný úrad v odôvodnených prípadoch neposkytne náhradné voľno najneskôr v nasledujúcom kalendárnom mesiaci, postupuje podľa § 116. 

Služobná pohotovosť v štátnej službe príslušníkov
Ak služobný úrad v odôvodnených prípadoch na zabezpečenie nevyhnutných úloh nariadi príslušníkovi, alebo sa  s ním dohodne, aby sa mimo rámca rozvrhu služobného času a nad určený týždenný služobný čas vyplývajúci z vopred určeného rozvrhnutia služobného času zdržiaval po určený čas na určitom mieste a bol pripravený na to, že bude povolaný  na vykonávanie štátnej služby, ide o služobnú pohotovosť v štátnej službe.

Služobný úrad môže príslušníkovi nariadiť služobnú pohotovosť mimo služobného času v mieste jeho vykonávanie štátnej služby, trvalého pobytu alebo prechodného pobytu alebo na inom dohodnutom mieste. 

Pri nariadenej služobnej pohotovosti v mieste vykonávania štátnej služby alebo na inom určenom mieste musí byť vymedzený priestor na odpočinok.  

Príslušník, ktorý vykonáva  služobnú činnosť spojenú s ochranou záujmov štátu, plní osobitné úlohy na zabezpečenie potrebnej pohotovosti zboru, je povinný z dôvodu svojho zaradenia do plánu uvádzania stupňov pohotovosti hlásiť svojmu nadriadenému miesto pobytu v čase mimo štátnej služby a byť pripravený dostaviť sa na určený signál v určenom čase na určené miesto na plnenie úloh.

Dovolenka
Základná výmera dovolenky príslušníka je najmenej štyri týždne v kalendárnom roku. Dovolenka vo výmere najmenej piatich týždňov patrí príslušníkovi, ktorý do konca kalendárneho roka dovŕši aspoň 15 rokov služobného pomeru alebo pracovného pomeru. Základnú výmeru dovolenky  možno predĺžiť v kolektívnej dohode.

Príslušník, ktorý vykonáva po celý kalendárny rok zdraviu škodlivú alebo mimoriadne náročnú štátnu službu, má nárok aj na dodatkovú dovolenku v dĺžke jedného týždňa. Ak príslušník túto štátnu službu vykonáva len časť roka, patrí mu pomerná časť dodatkovej dovolenky. Pomerná časť dovolenky je jedna dvanástina dodatkovej dovolenky za každých 22 dní, v ktorých príslušník vykonával zdraviu škodlivú alebo mimoriadne náročnú štátnu službu.

Za dodatkovú dovolenku nemožno poskytnúť náhradu podľa § 94; táto dovolenka sa musí vždy prednostne vyčerpať.

Ak čerpá dovolenku príslušník s nerovnomerne rozvrhnutým časom služby, určí sa dovolenka tak, aby zahŕňala toľko hodín, v ktorých by inak konal štátnu službu, koľko by ich pripadlo na dovolenku čerpanú príslušníkom s časom služby rozvrhnutým rovnomerne.

P

* Čiastočná zhoda so smernicou Rady93/104/ES z dôvodu, že návrh zákona preberá iba určité jej články.

TABUĽKA ZHODY 
návrhu zákona o Hasičskom a záchrannom zbore
 s právom Európskej únie

Smernica Rady 91/533/EHS | Návrh zákona o Hasičskom a záchrannom zbore
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9

Článok (Č,O,
V,P)

Text

Spôsob trans-pozície

Číslo

Článok (Č,O,
V,P)

Text

Zho-da

Adminis-tratívna štruktúra

Poznámky

Č 2
O1 

O 2

P a)
P b)

P c)
V (i)

V (ii)

P d)

P e)

P f)

P g)

P h)

P i)

P j)
V (i)

V (ii)

Povinnosť poskytnúť informácie
Zamestnávateľ je povinný informovať zamestnanca, na ktorého sa vzťahuje táto smernica (ďalej len „zamestnanec“), o hlavných aspektoch zmluvy alebo pracovného vzťahu.

Informácie uvedené v odseku 1 musia obsahovať aspoň tieto údaje:
označenie strán,
miesto výkonu práce – v prípade, že stále alebo hlavné miesto výkonu práce neexistuje, zásadu, že zamestnanec je zamestnaný na niekoľkých miestach s uvedením registrovaného sídla podniku alebo, ak je to vhodné, domicilu zamestnávateľa,

názov, funkciu, povahu alebo druh práce, na ktorú bol zamestnanec prijatý, alebo
krátku špecifikáciu alebo popis práce,
dátum začiatku zmluvy alebo pracovného pomeru,
v prípade dočasnej zmluvy alebo pracovného pomeru ich predpokladanú dobu trvania,
dĺžku platenej dovolenky, na ktorú má zamestnanec nárok, alebo ak ju v čase poskytovania informácie nemožno stanoviť, postupy na udeľovanie a určovanie takejto dovolenky,
dĺžku výpovedných dôb, ktoré zamestnávateľ a zamestnanec musia dodržiavať v prípade skončenia zmluvy alebo pracovného pomeru, alebo ak ich v čase poskytovania informácie nemožno stanoviť, metódu určovania týchto výpovedných dôb,
začiatočnú základnú čiastku, ďalšie zložky a výplatné termíny odmeny za prácu, na ktorú má zamestnanec nárok,
dĺžku normálneho pracovného dňa alebo týždňa zamestnanca,
tam, kde je to vhodné:
kolektívne zmluvy upravujúce pracovné podmienky zamestnanca,
alebo
v prípade kolektívnych zmlúv, uzavretých mimo podniku osobitnými spoločnými orgánmi alebo inštitúciami, názov príslušného orgánu alebo spoločnej inštitúcie, v rámci ktorej boli zmluvy uzavreté.

N

§ 21
O 1

O 5

P a)

P b)
P c)
P d)
P e)

P f)

P g)
P h)
P i)
P j)

Vznik služobného pomeru
Služobný pomer vzniká na základe vymenovania do funkcie dňom určeným v písomnom rozhodnutí o vymenovaní a zloženia služobnej prísahy. Služobná prísaha sa skladá pri odovzdaní rozhodnutia o vymenovaní. Súčasne s rozhodnutím o vymenovaní sa príslušníkovi odovzdá písomné oznámenie o čase odbornej praxe a započítanej praxe, v sume a zložení služobného platu, o týždennom služobnom čase a o dĺžke dovolenky. 

Rozhodnutie o vymenovaní do štátnej služby musí obsahovať
meno, priezvisko príslušníka, akademický titul, dátum narodenia, rodné číslo, pridelené evidenčné číslo a miesto trvalého pobytu,
deň vzniku služobného pomeru,
druh štátnej služby,
funkciu, do ktorej je vymenovaný,
služobný úrad vrátane obce sídla služobného úradu a  jeho organizačnej jednotky alebo inak určené miesto,
dĺžku kratšieho služobného času, ak bol povolený,
hodnosť, do ktorej je vymenovaný,
údaje rozhodujúce pre platové a iné náležitosti,
dĺžku skúšobnej lehoty,
dĺžku trvania služobného pomeru, ak sa uchádzač prijíma do dočasnej štátnej služby.

P

MV SR
MPSVR SR

Č 3
O 1

P a)
P b)
P c)

Spôsoby informovania 
Informovanie uvedené v článku 2 (2) treba zamestnancovi poskytnúť najneskôr do dvoch mesiacov od začiatku zamestnania v podobe:
písomnej pracovnej zmluvy a/alebo
prijímacieho dekrétu a/alebo jedného alebo niekoľkých písomných dokumentov, z ktorých jeden musí obsahovať prinajmenšom všetky informácie uvedené v článku 2 (2) (a), (b), (c), (d), (h) a (i).

N

§ 20
O 1

Vznik služobného pomeru
Služobný pomer vzniká na základe vymenovania do funkcie dňom určeným v písomnom rozhodnutí o vymenovaní a zloženia služobnej prísahy. Služobná prísaha sa skladá pri odovzdaní rozhodnutia o vymenovaní. Súčasne s rozhodnutím o vymenovaní sa príslušníkovi odovzdá písomné oznámenie o čase odbornej praxe a započítanej praxe, v sume a zložení služobného platu, o týždennom služobnom čase a o dĺžke dovolenky.

P

Č 5

O 1

Modifikácia aspektov zmluvy alebo pracovného pomeru
Akákoľvek modifikácia náležitostí uvedených v článku 2 (2) a 4 (1) sa musí uskutočniť v podobe písomného dokumentu, ktorý musí zamestnávateľ poskytnúť zamestnancovi pri najbližšej príležitosti, najneskôr však jeden mesiac po tom, ako príslušná zmena nadobudla platnosť.

N

§ 45

P a)
P b)
P c)
P d)
P e)

P f)
P g)

P h)

P i)

P j)

P k)

P l)

Zmeny služobného pomeru
Zmenami služobného pomeru sú
prevedenie na inú funkciu,
preloženie do iného sídla služobného úradu,
prevelenie,
vymenovanie za nadriadeného,
zastupovanie nadriadeného presahujúce tri týždne,
odvolanie nadriadeného,
zaradenie príslušníčky mimo činnej štátnej služby z dôvodu tehotenstva a materstva,
zaradenie príslušníka v stálej štátnej službe mimo činnej štátnej služby z dôvodu zvolenia do funkcie vo vyššom odborovom orgáne podľa § 160 ods. 2,
zaradenie príslušníka mimo činnej štátnej služby z dôvodu zmeny systemizácie v stálej štátnej službe,
zaradenie príslušníka mimo činnej služby z dôvodu vyslania na denné štúdium,
zaradenie príslušníka mimo činnej štátnej služby z dôvodu vylučujúcich štátnu službu,
opätovné zaradenie príslušníka do štátnej služby po skončení zaradenia mimo činnej štátnej služby.

P

Č 8
O 1

O 2

Ochrana práv
Členské štáty  zavedú do svojich vnútroštátnych právnych systémov potrebné opatrenia umožňujúce každému zamestnancovi, ktorý sa pokladá za poškodeného v dôsledku nedodržania povinností vyplývajúcich z tejto smernice, domáhať sa svojich práv súdnou cestou po prípadnom posúdení jeho veci inými príslušnými orgánmi.

Členské štáty môžu ustanoviť, že možnosť využiť prostriedky na dosiahnutie nápravy, uvedené v odseku 1, bude podmienená predchádzajúcim oznámením zamestnanca zamestnávateľovi a tým, že zamestnávateľ do 15 dní nedá odpoveď na toto oznámenie.

N

H 9
§ 137

P a)

P b)
P c)

P d)

§ 138

P a)
P b)

P c)

P d)

§ 139
O 1

O 2

P a)
P b)

§ 140
O 1

O 2

§ 141
O 1

O 2

§ 142
O 1

O 2

O 3

§ 143
O 1

O 2

O 3

§ 144

§ 145
O 1

O 2

O 3

§ 146
O 1

O 2

O 3

§ 147

§ 148
O 1

O 2

O 3

§ 149

§ 150
O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

§ 151
O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

§ 152
O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

O 7

O 8

§ 153

§ 154
O 1

O 2

O 3

§ 155
O 1

O 2

O 3

O 4

§ 156

§ 157
O 1

O 2

O 3

§ 158
O 1

O 2

Konanie vo veciach služobného pomeru
Predmet konania
Konanie vo veciach služobného pomeru (ďalej len „konanie“) sa vzťahuje na veci týkajúce sa služobného pomeru okrem 
výberového konania do prípravnej štátnej služby alebo do dočasnej štátnej služby, 
overovania osobitnej odbornej spôsobilosti,
zriaďovania výberovej komisie, zriaďovania skúšobnej komisie, zriaďovania poradnej komisie, zriaďovania disciplinárnej komisie a iných poradných orgánov zriaďovaných podľa tohto zákona alebo služobných predpisov, 
služobnej cesty.    

Orgány, ktoré uskutočňujú konanie v prvom stupni
Konanie v prvom stupni vo veciach služobného pomeru uskutočňuje a rozhoduje v ňom
minister vo vzťahu k prezidentovi zboru,
prezident zboru vo vzťahu k príslušníkom zaradeným na prezídiu zboru a ním zriadených zariadeniach a riaditeľom krajských riaditeľstiev zboru, 
riaditeľ krajského riaditeľstva zboru vo vzťahu k príslušníkom zaradeným na krajskom riaditeľstve zboru a ním zriadených zariadeniach, k riaditeľom okresných riaditeľstiev zboru a k príslušníkom zaradeným na okresných riaditeľstvách zboru, 
orgán sociálneho zabezpečenia ministerstva v prípadoch uvedených v tomto zákone (ďalej len „príslušný orgán“).

Účastníci konania
Účastníkmi konania sú príslušníci, bývalí príslušníci alebo pozostalí po príslušníkoch, ako aj iné osoby,  ak tak ustanovujú osobitné predpisy.  

Za služobný úrad koná oprávnený nadriadený, ktorým je 
v disciplinárnom konaní navrhovateľ, 
v ostatných veciach nadriadený, ktorého určí služobný predpis. 

Začatie konania
Konanie sa začína na návrh účastníka konania alebo oprávneného nadriadeného.

Konanie je začaté dňom, keď je návrh účastníka konania doručený príslušnému orgánu. Ak sa konanie začína na návrh oprávneného nadriadeného, konanie sa začína dňom, keď príslušný orgán vykonal voči účastníkom konania prvý úkon.

Postup v konaní
Príslušný orgán postupuje pred vydaním rozhodnutia tak, aby bol presne a úplne zistený skutočný stav veci. Na ten účel je povinný obstarať si na rozhodnutie potrebné podklady.

Príslušný orgán pri posudzovaní veci objasňuje všetky rozhodujúce okolnosti bez ohľadu na to, či svedčia v prospech, alebo v neprospech účastníka konania. 

Podanie
Ak to ustanovuje tento zákon, je potrebné urobiť podanie písomne a doručiť ho príslušnému orgánu; inak možno urobiť podanie ústne do  zápisnice.

Podanie sa posudzuje podľa jeho obsahu. Z podania musí byť zrejmé, kto ho podáva, akej veci sa týka a čo účastník navrhuje; musí byť podpísané a označené dátumom podania.

Príslušný orgán na žiadosť účastníka potvrdí prijatie podania. 

O ústnych podaniach a dôležitých úkonoch v konaní sa vyhotovuje zápisnica.

Zo zápisnice musí byť zrejmé, kto, kde a kedy konanie uskutočňoval, predmet konania, ktoré osoby sa na ňom zúčastnili, ako prebiehalo, aké návrhy boli podané a aké opatrenia boli prijaté. V zápisnici týkajúcej sa disciplinárneho konania sa uvedie aj výrok rozhodnutia a výsledok hlasovania.

Zápisnicu podpisujú všetci zástupcovia orgánu, ktorí uskutočňujú konanie a podľa povahy veci aj osoby, ktoré sa na konaní zúčastnili. V zápisnici sa uvedú aj dôvody odopretia podpisu a námietky proti obsahu zápisnice.

Postúpenie
Ak účastník konania urobí podanie na orgán, ktorý nie je príslušný vo veci rozhodnúť, tento orgán je povinný podanie bezodkladne postúpiť príslušnému orgánu a upovedomiť o tom účastníka konania.

Práva a povinnosti účastníkov konania
Účastníci konania sú povinní postupovať tak, aby svojím konaním nesťažovali a nezdržiavali priebeh konania.

Účastníci konania majú právo nahliadať do príslušných spisov okrem zápisnice o hlasovaní a robiť si z nich výpisy, odpisy a fotokópie.

Príslušný orgán je povinný  zabezpečiť, aby sa nazretím do spisu jeho odpisom a fotokópiou neporušilo štátne alebo služobné tajomstvo alebo  dôležitý záujem účastníka konania

Dokazovanie
Dôkazom je všetko, čo môže prispieť k zisteniu skutočného stavu veci, najmä výpovede a vyjadrenia účastníkov konania a svedkov, odborné posudky, znalecké posudky, správy, vyjadrenia a potvrdenia iných osôb, listiny a obhliadka.

Účastník konania je povinný navrhnúť dôkazy na podporu svojich tvrdení. Príslušný orgán rozhodne, ktoré z dôkazov sa vykonajú. Príslušný orgán je povinný vykonať aj iné dôkazy, než aké boli účastníkom konania navrhnuté, ak sú potrebné na zistenie skutočného stavu.

Príslušný orgán hodnotí dôkazy podľa vlastnej úvahy, a to každý dôkaz  jednotlivo a všetky dôkazy v ich vzájomnej súvislosti. 

Dožiadanie
Ak príslušný orgán nemôže vykonať procesný úkon sám alebo je to účelné z  iných dôvodov, môže o jeho vykonanie požiadať iný príslušný orgán toho istého alebo nižšieho stupňa; dožiadaný príslušný orgán vykoná tento úkon bezodkladne. 

Trovy konania
Príslušný orgán nahradí svedkovi hotové výdavky a preukázaný ušlý zárobok.  Nárok je potrebné uplatniť do troch dní po jeho vzniku, inak zaniká, o čom musí byť svedok poučený.

Trovy spojené s predložením listiny alebo s obhliadkou, ktoré vznikli tomu, kto nie je účastníkom konania, hradí služobný úrad.

Trovy hotových výdavkov a poskytovanie odmien znalcom a tlmočníkom sa riadia osobitným predpisom.

Zastavenie konania
Konanie sa zastaví, ak vzal účastník konania návrh na začatie konania späť, alebo ak odpadol dôvod konania začatého z podnetu služobného úradu alebo smrťou účastníka konania.

Rozhodnutie
Príslušný orgán je povinný umožniť účastníkom konania vyjadriť sa pred vydaním rozhodnutia k podkladu rozhodnutia aj k spôsobu jeho zistenia alebo navrhnúť jeho doplnenie. 

Rozhodnutie musí byť v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi a služobnými predpismi, musí vychádzať zo skutočného stavu vecí a obsahovať výrok, odôvodnenie a poučenie o  odvolaní. V písomnom vyhotovení rozhodnutia sa tiež uvedie, kto rozhodnutie vydal, dátum vydania rozhodnutia a označenie účastníka. Rozhodnutie musí byť podpísané s uvedením hodnosti, mena, priezviska a funkcie toho, kto ho vydal, opatrené odtlačkom pečiatky so štátnym znakom a  oznámené účastníkovi konania doručením alebo vyhlásením.

Výrok obsahuje rozhodnutie vo veci s uvedením ustanovení všeobecne záväzného právneho predpisu, podľa ktorého bolo rozhodnuté a rozhodnutie o nákladoch konania. Ak sa v rozhodnutí ukladá povinnosť na plnenie,  ustanoví sa pre ňu rozsah plnenia a lehota.

V odôvodnení rozhodnutia sa uvedie, ktoré skutočnosti boli podkladom na rozhodnutie, akými úvahami bol vedený príslušný orgán pri hodnotení dôkazov a pri použití právnych predpisov, na základe ktorých bolo rozhodnuté.

Poučenie o odvolaní obsahuje údaj, či je rozhodnutie konečné alebo či sa  možno proti nemu odvolať, v akej lehote a u ktorého príslušného orgánu.

Chyby v písaní, počítaní a iné zrejmé nesprávnosti v písomnom vyhotovení rozhodnutia príslušný orgán aj bez návrhu opraví a vyrozumie o tom účastníka konania.

Rozhodovanie a doručovanie rozhodnutia
Rozhodnutie, proti ktorému už nemožno podať odvolanie alebo rozklad je právoplatné.

Rozhodnutie je vykonateľné, ak nadobudlo právoplatnosť. Na výkon rozhodnutia sa vzťahuje osobitný predpis.

V jednoduchých veciach, najmä ak možno rozhodnúť na základe dokladov predložených účastníkom konania, je potrebné rozhodnúť bez zbytočného odkladu. V ostatných veciach je potrebné rozhodnúť do 30 dní od začatia konania; v osobitne zložitých veciach do 60 dní.

Rozhodnutie sa účastníkovi konania oznamuje doručením do vlastných rúk písomného vyhotovenia tohto rozhodnutia. Deň doručenia rozhodnutia je dňom jeho oznámenia. 

Účastníkovi  konania,  ktorý   je   prítomný,  sa   môže   rozhodnutie  oznámiť ústnym vyhlásením. O ústnom vyhlásení sa vyhotoví zápisnica. Deň ústneho vyhlásenia rozhodnutia je dňom oznámenia rozhodnutia len vtedy, ak sa prítomný účastník konania vzdal nároku na doručenie písomného vyhotovenia rozhodnutia. Zápisnicu o oznámení rozhodnutia ústnym vyhlásením podpíšu všetci účastníci konania. Uvedie sa v nej aj dátum ústneho vyhlásenia rozhodnutia.

Odvolacie konanie
Proti rozhodnutiu príslušného orgánu môže účastník konania podať odvolanie do 15 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia. 

Účastník konania podáva odvolanie služobnému úradu, ktorý rozhodnutie vydal.

Podanie odvolania má odkladný účinok. 

Služobný úrad, ktorý napadnuté rozhodnutie vydal, môže odvolaniu sám vyhovieť; ak tak neurobí, je povinný bez zbytočného odkladu, najneskôr však do 30 dní odo dňa podania odvolania predložiť odvolanie odvolaciemu orgánu.

Odvolacím orgánom je orgán najbližšie nadriadený orgánu, ktorý rozhodnutie vydal. 

Odvolací orgán je povinný rozhodnúť o odvolaní najneskôr do 60 dní odo dňa podania odvolania, a to po predchádzajúcom prerokovaní v poradnej komisii. 

Ak sú na to dôvody, odvolací orgán rozhodnutie zmení alebo zruší, inak odvolanie zamietne a rozhodnutie potvrdí. 

Odvolací orgán rozhodnutie zruší a vec vráti služobnému úradu, ktorý rozhodnutie vydal na nové prerokovanie a rozhodnutie, ak je to vhodnejšie najmä z dôvodu rýchlosti alebo hospodárnosti; služobný úrad, ktorý rozhodnutie vydal, je viazaný právnym názorom odvolacieho orgánu.    

Rozklad
Proti rozhodnutiu ministra, ak nejde o rozhodnutie o odvolaní, možno podať rozklad. O rozklade rozhoduje minister na základe návrhu ním ustanovenej osobitnej komisie. Proti tomuto rozhodnutiu sa nemožno odvolať. Na rozklad a konanie o ňom sa vzťahujú ustanovenia o odvolaní. 

Právoplatnosť a vykonateľnosť rozhodnutia
Rozhodnutie, proti ktorému už nie je možné podať odvolanie, je právoplatné.

Rozhodnutie je vykonateľné, ak nadobudlo právoplatnosť a ak bezvýsledne uplynula lehota na plnenie.

Výkon rozhodnutia upravuje osobitný predpis.

Písomnosť týkajúca sa služobného pomeru (ďalej len „písomnosť“) musí byť doručená príslušníkovi do vlastných rúk.

Služobný úrad písomnosť doručuje príslušníkovi v služobnom úrade, v jeho byte alebo kdekoľvek bude zastihnutý. Ak to nie je možné, možno písomnosť doručiť poštou.

Písomnosť doručovaná poštou sa zasiela na poslednú známu adresu príslušníka ako doporučená zásielka s doručenkou a poznámkou „do vlastných rúk“.

Povinnosť služobného úradu doručiť písomnosť je splnená, len čo príslušník písomnosť prevezme, alebo len čo ju pošta vrátila odosielajúcemu služobnému úradu ako nedoručiteľnú a príslušník svojím konaním alebo opomenutím doručenie písomnosti zmaril. Účinky doručenia nastanú aj vtedy, keď príslušník prijatie písomnosti bezdôvodne odmietne.

Príslušník doručuje písomnosť určenú pre služobný úrad spravidla osobným podaním služobnému úradu.

Preskúmanie právoplatných rozhodnutí
Ak sa dodatočne zistili mimoriadne závažné okolnosti, ktoré neboli účastníkovi konania bez jeho viny v čase konania známe a nemohol ich uplatniť, a ktoré odôvodňujú podstatne priaznivejšie rozhodnutie v jeho prospech, môže príslušný orgán na jeho návrh preskúmať právoplatné rozhodnutie a na základe toho právoplatné rozhodnutie zmeniť alebo zrušiť. Príslušný orgán, ktorý rozhodnutie zrušil, rozhodne vo veci samej.

Návrh na zrušenie rozhodnutia podľa odseku 1 môže účastník konania podať do troch mesiacov odo dňa, keď sa dozvedel o okolnostiach odôvodňujúcich navrhovanú zmenu, najneskôr do troch rokov od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia.

Proti novému rozhodnutiu vo veci samej sa možno odvolať.

Preskúmanie rozhodnutia súdom
Právoplatné rozhodnutia vo veciach služobného pomeru podľa tohto zákona sú preskúmateľné súdom.

Žaloba na preskúmanie právoplatného rozhodnutia vo veciach služobného pomeru sa musí podať do jedného mesiaca odo dňa doručenia rozhodnutia odvolacieho orgánu.

P

* Čiastočná zhoda so smernicou Rady 91/533/EHS z dôvodu, že návrh zákona preberá iba určité jej články

TABUĽKA ZHODY 
návrhu zákona o Hasičskom a záchrannom zbore
s právom Európskej únie

Smernica Rady 92/85/EHS | Návrh zákona o Hasičskom a záchrannom zbore
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9

Článok (Č,O,
V,P)

Text

Spôsob trans-pozície

Číslo

Článok (Č,O,
V,P)

Text

Zho-da

Adminis-tratívna štruktúra

Poznámky

Č 5

O 1

O 2

O 3

Opatrenia na základe výsledkov hodnotenia
Bez toho, aby sa to dotklo čl. 6 Smernice 89/391/EHS, ak výsledky hodnotenia, uvedeného v čl. 4 (1), naznačia ohrozenie bezpečnosti a zdravia, alebo účinok na tehotenstvo alebo dojčenie pracovníčky v zmysle čl. 2, zamestnávateľ musí prijať potrebné opatrenia na zabezpečenie, ktorými zabezpečí, aby dočasným upravením pracovných podmienok a/alebo pracovnej doby príslušnej pracovníčky sa zabránilo vystaveniu pracovníčky takýmto rizikám.

Ak prispôsobenie jej pracovných podmienok a/alebo pracovného času nie je techniky a/alebo objektívne možné alebo sa nedá logicky požadovať na základe opodstatnených dôvodov, zamestnávateľ prijme potrebné opatrenia na preloženie príslušnej pracovníčky na inú prácu.

Ak jej preloženie na inú prácu nie je technicky a/alebo objektívne možné alebo sa nedá logicky požadovať na základe opodstatnených dôvodov, príslušnej pracovníčke je poskytnutá dovolenka, v súlade s platnou národnou legislatívou a/alebo s národnou praxou na celé obdobie potrebné na ochranu jej bezpečnosti alebo zdravia.

N

§ 51

§ 97
0 1
P j)

V3

§102

Zaradenie príslušníka mimo činnej služby
Ak príslušníčka nemôže vykonávať štátnu službu, ktorá je tehotným ženám zakázaná podľa osobitného predpisu, alebo ktorá podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotenstvo, zaradí sa do nástupu na materskú dovolenku mimo činnej štátnej služby. Ak príslušníčka po skončení materskej dovolenky v čase do deviateho mesiaca po pôrode nemôže vykonávať štátnu službu, zaradí sa mimo činnej štátnej služby. Príslušníčke patrí počas zaradenia mimo činnej štátnej služby služobný plat, ktorý jej patril pred zaradením mimo činnej štátnej služby.

Ako vykonávanie štátnej služby sa posudzuje čas
neprítomnosti príslušníka v štátnej službe z dôvodu
materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky do troch rokov veku dieťaťa, starostlivosti o dlhodobo ťažko zdravotne postihnuté dieťa vyžadujúce mimoriadnu starostlivosť osobitne náročnú do siedmich rokov dieťaťa.

Osobitné podmienky na vykonávanie štátnej služby príslušníčok
Ak vykonáva tehotná príslušníčka alebo príslušníčka po skončení materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky do deviateho mesiaca po pôrode štátnu službu, ktorá je tehotnej príslušníčke podľa osobitného predpisu zakázaná alebo ktorá podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotenstvo alebo materstvo, je služobný úrad povinný vykonať dočasnú úpravu služobných podmienok, aby sa predišlo jej ohrozeniu. Ak to nie je možné, je služobný úrad povinný zaradiť ju do štátnej služby, ktorá je pre ňu vhodná. Pri tomto zaradení patrí príslušníčke služobný plat podľa vykonávanej štátnej službe, najmenej však v sume služobného platu, ktorý jej patril pred týmto zaradením.

P

MV SR
MPSVR SR

Č 7
O 1

O 2

P a)
P b)

Nočná práca
Členské štáty príjmu potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby pracovníčky, ktorých sa týka čl. 2, neboli nútené vykonávať nočnú prácu počas tehotenstva a obdobia po pôrode, ktorého trvanie určí národný úrad, kompetentný pre bezpečnosť a ochranu zdravia, na základe predloženia lekárskeho potvrdenia, v súlade s postupmi stanovenými členskými štátmi, ktoré uvádzajú, že je to potrebné z hľadiska bezpečnosti alebo zdravia príslušnej pracovníčky.

Opatrenia, uvedené v ods. 1, musia vyžadovať možnosť v súlade s platnou národnou legislatívou a/alebo národnou praxou:
presunu na inú prácu cez deň, alebo
uvoľnenia z práce, alebo predĺženia materskej dovolenky v prípade, že akýto presun nie je technicky a/alebo objektívne možný alebo ho nemožno oprávnene požadovať na základe opodstatnených dôvodov.

N

§ 102

§ 51

Osobitné podmienky na vykonávanie štátnej služby príslušníčok 

Ak vykonáva tehotná príslušníčka alebo príslušníčka po skončení materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky do deviateho mesiaca po pôrode štátnu službu, ktorá je tehotnej príslušníčke podľa osobitného predpisu zakázaná, alebo ktorá podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotenstvo alebo materstvo, je služobný úrad povinný vykonať dočasnú úpravu služobných podmienok, aby sa predišlo jej ohrozeniu. Ak to nie je možné, je služobný úrad povinný zaradiť ju do štátnej služby, ktorá je pre ňu vhodná. Pri takomto zaradení patrí príslušníčke služobný plat podľa vykonávanej štátnej služby, najmenej však v sume služobného platu, ktorý jej patril pred týmto zaradením. 

Zaradenie príslušníka mimo činnej štátnej služby 
Ak príslušníčka nemôže vykonávať štátnu službu, ktorá je tehotným ženám zakázaná podľa osobitného predpisu, alebo ktorá podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotenstvo, zaradí sa do nástupu na materskú dovolenku mimo činnej štátnej služby. Ak príslušníčka po skončení materskej dovolenky v čase do deviateho mesiaca po pôrode nemôže vykonávať štátnu službu, zaradí sa mimo činnej štátnej služby. Príslušníčke patrí počas zaradenia mimo činnej štátnej služby služobný plat, ktorý jej patril pred zaradením mimo činnej štátnej služby.

P

Č 11

O 1

Zamestnanecké práva
Za účelom zaručenia uplatňovania práva na ochranu zdravia a bezpečnosti tak, ako je to uvedené v tomto článku, zabezpečí sa pracovníčkam v zmysle čl. 2, že:

V prípade uvedených v čl. 5, 6 a 7, pracovné práva, týkajúce sa pracovnej zmluvy, vrátane zachovania mzdy a/alebo nároku na adekvátne dávky pracovníčkam v zmysle čl. 2, musia byť zabezpečené v zmysle národnej legislatívy a/alebo národnej praxe.

N

§ 51

Zaradenie príslušníka mimo činnej štátnej služby 
Ak príslušníčka nemôže vykonávať štátnu službu, ktorá je tehotným ženám zakázaná podľa osobitného predpisu, alebo ktorá podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotenstvo, zaradí sa do nástupu na materskú dovolenku mimo činnej štátnej služby. Ak príslušníčka po skončení materskej dovolenky v čase do deviateho mesiaca po pôrode nemôže vykonávať štátnu službu, zaradí sa mimo činnej štátnej služby. Príslušníčke patrí počas zaradenia mimo činnej štátnej služby služobný plat, ktorý jej patril pred zaradením mimo činnej štátnej služby.

P

Č 12

Ochrana práv

N

H 9
§ 137

P a)

P b)
P c)

P d)

Konanie vo veciach služobného pomeru
Predmet konania 
Konanie vo veciach služobného pomeru (ďalej len „konanie“) sa vzťahuje na veci týkajúce sa služobného pomeru okrem 
výberového konania do prípravnej štátnej služby alebo do dočasnej štátnej služby, 
overovania osobitnej odbornej spôsobilosti, 
zriaďovania výberovej komisie, zriaďovania skúšobnej komisie, zriaďovania poradnej komisie, zriaďovania disciplinárnej komisie a iných poradných orgánov zriaďovaných podľa tohto zákona alebo služobných predpisov, 
služobnej cesty.

P

* Čiastočná zhoda so smernicou Rady 92/85/EHS z dôvodu, že návrh zákona preberá iba určité jej články.

TABUĽKA ZHODY 
návrhu zákona o Hasičskom a záchrannom zbore
 s právom Európskej únie

Smernica Rady 89/391/EHS | Návrh zákona o Hasičskom a záchrannom zbore
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9

Článok (Č,O,
V,P)

Text

Spôsob trans- pozície

Číslo

Článok (Č,O,
V,P)

Text

Zho-da

Adminis-tratívna štruktúra

Poznámky

Č 1
O 1

O 2

O 3

Predmet
Predmetom tejto smernice je zaviesť opatrenia na podporu zlepšenia bezpečnosti a zdravia pracovníkov pri prác.

Z tohto dôvodu táto smernica obsahuje všeobecné princípy týkajúce sa prevencie pracovných rizík, ochrany bezpečnosti a zdravia, eliminácie rizikových a úrazových faktorov, informovania, konzultácií, vyváženej spolupráce v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou a vzdelávania pracovníkov a ich zástupcov, ako aj všeobecných usmernení na realizáciu spomínaných princípov.

Táto smernica neobmedzuje v súčasnosti platné alebo budúce ustanovenia vnútroštátneho práva alebo práva spoločenstva, ktoré sú priaznivejšie pre ochranu bezpečnosti a zdravia pracovníkov pri práci.

D

§ 161
O 1

§ 162

Rekondičný pobyt 
Služobný úrad je v záujme predchádzania vzniku chorôb z povolania a regenerácie telesného a duševného zdravia povinný zabezpečovať rekondičné pobyty vybraným príslušníkom.

Bezpečnosť práce príslušníkov pri zdolávaní požiarov, poskytovaní pomoci a vykonávaní záchranných prác pri haváriách a iných mimoriadnych udalostiach upraví ministerstvo.

P

MV SR
MPSVR SR

Cieľom smernice je zaviesť na podporovanie zdokonaľovania bezpečnosti a zdravia zamestnancov na pracovisku. Čiastočným plnením tohto cieľa je zriadenie Hasičského a záchranného zboru.
Podľa čl. 2.2 smernice, nebude táto aplikovaná tam, kde sú s ňou nevyhnutne v rozpore určité špecifické činnosti vo verejných službách, takých ako armáda alebo polícia, alebo určité špecifické činností v službách ochrany obyvateľstva. Preto sa jej aplikáciou podrobne nezaoberáme.

Č 6

O 1

Všeobecné povinnosti zamestnávateľa
V rozsahu svojej zodpovednosti vykoná zamestnávateľ opatrenia nevyhnutné na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov, vrátane prevencie rizík z práce a zabezpečovania informácií a vzdelávania, ako aj zabezpečovania potrebnej organizácie a prostriedkov.

N

§ 162

Bezpečnosť práce príslušníkov pri zdolávaní požiarov, poskytovaní pomoci a vykonávaní záchranných prác pri haváriách a iných mimoriadnych udalostiach upraví ministerstvo.

P

* Čiastočná zhoda so smernicou Rady 89/391/EHS z dôvodu, že návrh zákona preberá iba určité jej články