TABUĽKA ZHODY

Rámcová smernica 	Návrh zákona o vodách a o zmene zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch (vodný zákon) (NZ)
	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	
Čl.	Text	Sp. transp.	Č.	Čl.	Text	Zhoda	Administrat.
infraštruktúra	Poznámky	Št.
legis.
procesu	
1	Účelom tejto smernice je ustanoviť rámec ochrany vnútrozemských povrchových vôd, brakických vôd, pobrežných vôd a podzemných vôd, ktorý:
a)	zabráni ďalšiemu zhoršovaniu a ochráni a zlepší stav vodných ekosystémov a, s ohľadom na ich potrebu vody, suchozemských ekosystémov a mokradí, ktoré sú priamo závislé od vodných ekosystémov;
b)	podporí trvalo udržateľné využívanie vody založené na dlhodobej ochrane využiteľných vodných zdrojov;
c)	povedie k zvýšenej ochrane a zlepšeniu vodného prostredia, okrem iného prostredníctvom špecifických opatrení na postupné znižovanie vypúšťania, emisií a únikov prioritných látok a zastavenie alebo postupné ukončenie vypúšťania, emisií a únikov prioritných nebezpečných látok;
d)	zabezpečí postupné znižovanie znečistenia podzemnej vody a zabráni ich ďalšiemu znečisťovaniu, a
e)	prispeje k zmierneniu účinkov povodní a sucha
a tým  prispeje k:
-	zabezpečeniu dostatočných zásob kvalitnej povrchovej a podzemnej vody, potrebnej pre trvalo udržateľné, vyvážené a spravodlivé využívanie vody,
-	podstatnému zníženiu znečistenia podzemnej vody,
-	ochrane výsostných a morských vôd, a 
- dosiahnutiu cieľov príslušných medzinárodných dohôd, vrátane tých, ktorých cieľom je predchádzať a eliminovať znečistenie morského prostredia, činnosťou spoločenstva podľa článku 16(3), ktorá zastaví alebo postupne ukončí vypúšťanie, emisie a úniky prioritných nebezpečných látok s konečným cieľom dosiahnuť v morskom prostredí koncentrácie približujúce sa pozaďovým hodnotám pre prirodzene sa vyskytujúce látky a hodnoty koncentrácií blížiace sa k nule pre vyrábané syntetické látky.	N	NZ	§ 1
(1)	(1)	Tento zákon vytvára podmienky na 
a)	všestrannú ochranu vôd vrátane vodných a od vôd priamo závislých ekosystémov) v krajine, 
b)	zachovanie alebo zlepšovanie stavu vôd,
c)	účelné, hospodárne a trvaloudržatelné využívanie vôd, 
d)	manažment povodí  a zlepšenie kvality životného prostredia a jeho zložiek,
e)	znižovanie nepriaznivých účinkov povodní a sucha,
f)	zabezpečenie funkcií vodných tokov,
g)	bezpečnosť vodných stavieb.	Ú				
2
(1)	”Povrchová voda” znamená vnútrozemské vody, okrem podzemnej vody; brakické vody a pobrežné vody, vo vzťahu k chemickému stavu bude výnimočne zahŕňať tiež výsostné vody.		N	NZ	§ 3
(2)	     (2) Povrchovými vodami sú  vody prirodzene sa vyskytujúce na zemskom povrchu. Sú nimi
a)	rieky, potoky a ostatné vodné toky,
b)	občasne tečúce nesústredené vody, 
c)	jazerá a iné stojaté povrchové sústredenia vody, 
vody, ktoré sa vyskytujú na území chránenom pred zaplavením pri povodni a ktoré nemôžu pri zvýšenom vodnom stave vo vodnom toku odtekať prirodzeným spôsobom  (ďalej len ”vnútorná voda”).	Ú				
2
(2)	”Podzemná voda” je všetka voda, ktorá je pod zemským povrchom v zóne nasýtenia a v priamom styku s pôdou alebo pôdnym podložím.	N	NZ	§ 3
(3)	(3) Podzemnými vodami sú všetky vody nachádzajúce sa pod povrchom zeme  v pásme nasýtenia a  v bezprostrednom kontakte s pôdou alebo s pôdnym podložím vrátane podzemných vôd slúžiacich ako médium na akumuláciu, transport a exploatáciu zemského tepla z horninového prostredia (ďalej len "geotermálna voda"). Podzemnými vodami zostávajú podzemné vody aj po ich odkrytí prirodzeným prepadom ich nadložia, banskou činnosťou,3) činnosťou vykonávanou banským spôsobom4) alebo vykonaním inej obdobnej  činnosti.	Ú				
2
(4)	”Rieka” je útvar vnútrozemskej vody  tečúcej väčšinou na zemskom povrchu, ktorá však môže niektorej svojej časti tiecť pod zemou.	N	NZ	§ 43
(1)	Vodným tokom je vodný útvar trvalo alebo občasne tečúcich povrchových vôd po zemskom povrchu v prirodzenom koryte alebo v umelom koryte, ktorý je napájaný z vlastného povodia alebo z iného vodného útvaru. Vodným tokom sú aj vody v slepých ramenách, mŕtvych ramenách a odstavených ramenách, ak sú ovplyvňované hydrologickým režimom vodného toku ako aj vody umelo vzduté v koryte vodného toku. Vodným tokom zostávajú aj povrchové vody, ktorých časť  tečie pod zemským povrchom alebo zakrytými úsekmi.	Ú				
2
(5)	”Jazero” je útvar stojatej vnútrozemskej povrchovej vody.	N	NZ	§ 2 
b)	útvarom povrchovej vody je vymedzená významná časť povrchovej vody, napríklad jazero, nádrž, potok alebo jeho úsek,  rieka alebo jej úsek a kanál.	Ú				
2
(8)	”Umelý vodný útvar” je útvar povrchovej vody vytvorený ľudskou činnosťou. 	N	NZ	§ 2
e)	Umelým vodným útvarom  je útvar povrchovej vody vytvorený ľudskou činnosťou.	Ú				
2
(9)	”Výrazne zmenený vodný útvar” je útvar povrchovej vody, ktorého charakter sa v dôsledku fyzikálnych zmien spôsobených ľudskou činnosťou podstatne zmenil, ako to určí členský štát v súlade s ustanoveniami Prílohy II.	N	NZ	§ 2
d)	Výrazne zmeneným vodným útvarom je útvar povrchovej vody, ktorého charakter sa pôsobením ľudskej činnosti  podstatne zmenil a je určený podľa príslušnej klasifikácie [ § 82 ods. 2.	Ú				
2
(10)	”Útvar povrchovej vody” je vymedzený a významný prvok povrchovej vody, ako napríklad jazero, nádrž, potok, rieka alebo kanál, časť potoka, rieky alebo kanála, brakickej vody, alebo pásmo pobrežnej vody.	N	NZ	§ 2
b)	útvarom povrchovej vody je vymedzená významná časť povrchovej vody, napríklad jazero, nádrž, potok alebo jeho úsek,  rieka alebo jej úsek a kanál.	Ú				
2
(11)	”Kolektor podzemnej vody” označuje pod- povrchovú vrstvu alebo vrstvy hornín, alebo iných geologických vrstiev s dostatočnou pórovitosťou a priepustnosťou, umožňujúce buď významné prúdenie podzemnej vody, alebo odber významných množstiev podzemnej vody.	N	NZ	§ 2
c) 	útvarom podzemnej vody je vymedzené množstvo podzemnej vody hydrogeologického kolektora alebo hydrogeologických kolektorov.	Ú				
2
(12)	”Útvar podzemnej vody” znamená vymedzený objem podzemnej vody v rámci kolektora alebo kolektorov podzemnej vody.	N				Ú				
2
(13)	”Povodie” je územie, z ktorého všetok povrchový odtok odteká prostredníctvom sieti potokov, riek a prípadne jazier do mora jediným vyústením, ústím, alebo deltou rieky.	N	NZ	§ 4
(13)	Povodím je územie, z ktorého celý povrchový odtok vteká prostredníctvom riek, potokov alebo jazier do mora v jednom ústí, estuáre alebo delte.	Ú				
2
(14)	”Čiastkové povodie” je územie, z ktorého všetok povrchový odtok odteká prostredníctvom siete potokov, riek a prípadne jazier do daného miesta vodného toku (zvyčajne jazero alebo sútok riek).	N	NZ	§ 4
(13)	čiastkovým povodím je územie, z  ktorého celý povrchový odtok vteká prostredníctvom riek, potokov alebo jazier do určitého profilu vodného  toku.	Ú				
2
(15)	”Správne územie povodia” je územie pevniny a mora tvorené jedným alebo viacerými susednými povodiami spolu s prislúchajúcimi podzemnými a pobrežnými vodami, ktoré je podľa článku 3(1) určené ako hlavná jednotka pre vodohospodársky manažment povodí.	N	NZ	§ 11
(1)	Územie Slovenskej republiky je súčasťou povodia Dunaja a  povodia Visly, v rámci ktorých sú podľa prirodzených hydrologických hraníc vymedzené čiastkové povodia a k nim priradené hydrogeologické rajóny. Hydrogeologické rajóny sú vyčlenené územia s podobnými hydrogeologickými pomermi, typom zvodnenia a obehom podzemných vôd.  	Ú				
2
(16)
	”Oprávnený orgán” znamená orgán alebo orgány ustanovené podľa článku 3(2), alebo 3(3).	N	NZ	§ 60
(4)	Krajský úrad životného prostredia  koordinuje plnenie úloh vyplývajúcich z plánov manažmentu povodí a programov opatrení zameraných na dosiahnutie environmentálnych cieľov.	Ú				
2
(17)	”Stav povrchovej vody” je celkové vyjadrenie stavu útvaru povrchovej vody, ktorý je určený jeho ekologickým stavom alebo jeho chemickým stavom, podľa toho, ktorý z nich je horší.	N	NZ	§ 4
(1)	Stavom povrchových vôd  je všeobecné vyjadrenie stavu útvaru povrchových vôd, ktorý je  určený ekologickým stavom alebo  chemickým stavom podľa toho, ktorý z nich je  horší.	Ú				
2
(18)	”Dobrý stav povrchovej vody” označuje stav, ktorý dosahuje útvar povrchovej vody, keď je jeho ekologický a jeho chemický stav aspoň ”dobrý”.	N	NZ	§ 4 
(3)	Dobrým stavom povrchových vôd je stav útvaru povrchových vôd, ak je jeho ekologický stav a  chemický stav aspoň dobrý.	Ú				
2
(19)	”Stav podzemnej vody” je celkové vyjadrenie stavu útvaru podzemnej vody, ktorý je určený jeho kvantitatívnym alebo chemickým stavom, podľa toho, ktorý z nich je horší.	N	NZ	§ 4
(6)	Stavom podzemných vôd je všeobecné vyjadrenie stavu útvaru podzemných vôd, ktorý je  určený  kvantitatívnym stavom alebo chemickým stavom podľa toho, ktorý z nich je horší.	Ú				
2
(20)	”Dobrý stav podzemnej vody” je stav, ktorý dosahuje útvar podzemnej vody, keď je jeho kvantitatívny a jeho chemický stav aspoň ”dobrý”.		N	NZ	§ 4
(8)	Dobrým stavom podzemných vôd je stav útvaru podzemných vôd, ak je jeho kvantitatívny stav a chemický stav aspoň dobrý.	Ú				
2
(21)	”Ekologický stav” je vyjadrenie kvality štruktúry a funkcie vodných ekosystémov, ktoré sú spojené s  povrchovými vodami, klasifikovaný takto v súlade s prílohou V.	N	NZ	§ 4
(2)	Ekologickým stavom je vyjadrenie kvality štruktúry a funkcie vodných   ekosystémov viazaných na povrchové vody.	Ú				
2
(22)	”Dobrý ekologický stav” je stav útvaru povrchovej vody klasifikovaný takto v súlade s prílohou V.	N	NZ	§ 4
(4)	Dobrým ekologický stavom povrchových vôd je stav útvaru povrchových vôd určený podľa príslušnej klasifikácie (§ 81 ods. 2).	Ú				
2
(23)	”Dobrý ekologický potenciál” je stav výrazne zmeneného alebo umelého útvaru vody klasifikovaný takto v súlade s príslušnými ustanoveniami prílohy V.	N	NZ	§ 4 
(11)	Dobrým ekologickým potenciálom je stav výrazne zmeneného vodného útvaru alebo umelého vodného útvaru určený podľa príslušnej klasifikácie (§ 82 ods. 2)	Ú				
2
(24)	”Dobrý chemický stav povrchovej vody” je chemický stav požadovaný na splnenie environmentálnych cieľov pre povrchové vody, stanovených v článku 4(1)(a), to znamená chemický stav útvaru povrchovej vody, v ktorom dosiahnuté koncentrácie znečisťujúcich látok nepresahujú environmentálne normy kvality, stanovené v prílohe IX a v súlade s článkom 16(7) a  ďalšími príslušnými právnymi predpismi spoločenstva ustanovujúce environmentálne normy kvality na úrovni spoločenstva.	N	NZ	§ 4 
(5)	Dobrým chemickým stavom povrchových vôd je chemický stav útvaru povrchových vôd potrebný na dosiahnutie environmentálnych cieľov pre útvary povrchových vôd uvedených v osobitnom predpise,9) pri ktorom koncentrácie znečisťujúcich látok nepresahujú príslušné environmentálne normy kvality.	Ú				
2
(25)	”Dobrý chemický stav podzemnej vody” je chemický stav útvaru podzemnej vody, ktorý spĺňa všetky podmienky ustanovené v tabuľke 2.3.2 prílohy V.	N	NZ	§ 4
(10)	Dobrým chemickým stavom podzemných vôd je chemický stav útvaru podzemných vôd, určený podľa príslušnej  klasifikácie (§ 82 ods. 2).	Ú				
2
(26)	”Kvantitatívny stav” je vyjadrenie, do akej miery je útvar podzemnej vody ovplyvnený priamymi a nepriamymi odbermi.	N	NZ	§ 4
(7)	Kvantitatívnym stavom je vyjadrenie miery ovplyvnenia útvaru podzemných vôd jej priamymi a nepriamymi odbermi.	Ú				
2
(27)	”Využiteľný zdroj podzemnej vody” označuje celkový dlhodobý priemerný ročný prítok do útvaru podzemnej vody zmenšený o dlhodobý ročný odtok potrebný na dosiahnutie cieľov ekologickej kvality v  povrchových vodách, ktoré sú s ním spojené a ktoré sú ustanovené v článku 4, aby sa tak zabránilo výraznému zhoršeniu ekologického stavu takýchto vôd a akémukoľvek výraznému poškodeniu s nimi spojených suchozemských ekosystémov.	N	NZ	§ 6
(4)	Využiteľným množstvom podzemnej vody je dlhodobý priemer množstva vody doplňujúcej vodný útvar podzemnej vody za jeden rok, zmenšený o dlhodobý ročný odtok potrebný na to, aby sa dosiahol ekologický stav určený pre povrchové vody a aby sa zabránilo výraznejšiemu poškodeniu od vôd priamo závislých  ekosystémov v krajine.	Ú				
2
(28)	”Dobrý kvantitatívny stav” je stav definovaný v tabuľke 2.1.2 prílohy V.	N	NZ	§ 4 
(9)	Dobrým kvantitatívnym stavom podzemných vôd je kvantitatívny stav útvaru podzemných vôd určený podľa príslušnej klasifikácie (§ 82ods. 2).	Ú				
2
(29)	”Nebezpečné látky” sú látky alebo skupiny látok, ktoré sú toxické, stále a sú náchylné na biologickú akumuláciu, a iné látky alebo skupiny látok, ktoré vyvolávajú rovnakú úroveň obavy z ich účinkov.	N	NZ	§ 2
v)	nebezpečnou látkou je škodlivá látka a obzvlášť škodlivá látka, ktoré nie je súčasťou odpadových vôd.	Ú				
2
(31)	”Znečisťujúca látka” je akákoľvek látka schopná spôsobiť znečistenie, ide najmä o látky uvedené v prílohe VIII.	N	NZ	§ 2 
w)	znečisťujúcou látkou je akákoľvek látka, ktorá môže spôsobiť znečistenie vôd; znečisťujúcimi látkami   sú najmä látky uvedené v prílohe č. 1 k tomuto zákonu.	Ú				
2
(32)	”Priame vypúšťanie do podzemnej vody” je vypúšťanie znečisťujúcich látok do podzemnej vody bez ich priesaku cez pôdu alebo pôdne podložie.	N	NZ	§ 2 
q)	Priamym vypúšťaním do podzemných vôd je vypúšťanie znečisťujúcich látok do podzemnej vody bez ich priesaku cez pôdu alebo pôdne podložie.	Ú				
2
(33)		”Znečisťovanie” je priame alebo nepriame zavádzanie látok alebo tepla do vzduchu, vody, alebo pôdy ako výsledok ľudskej činnosti, ktoré môže byť škodlivé pre ľudské zdravie, alebo kvalitu vodných ekosystémov alebo suchozemských ekosystémov priamo závislých od vodných ekosystémov, ktoré má za následok poškodenie hmotného majetku, alebo poškodenie alebo narušenie estetických hodnôt životného prostredia a jeho iného oprávneného využívania.	N	NZ	§ 2
aa)	Znečistením vôd je priame alebo nepriame vypúšťanie alebo únik látok alebo tepla do vody, ovzdušia alebo pôdy spôsobené ľudskou činnosťou a prírodnými vplyvmi alebo  ktoré môže poškodiť zdravie ľudí, kvalitu vodných a od vôd priamo závislých ekosystémov v krajine, spôsobiť poškodenie materiálnych hodnôt a   obmedzenie alebo zhoršenie rekreačných možností alebo iného využívania životného prostredia.	Ú				
2
(34)		”Environmentálne ciele” sú ciele stanovené v článku 4.	N	NZ	§ 5	 	Ú				
2
(35)	”Environmentálna norma kvality” je koncentrácia konkrétnej znečisťujúcej látky alebo skupiny znečisťujúcich látok vo vode, sedimentoch alebo živých organizmoch, ktorá sa nesmie prekročiť z dôvodu ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. 	N	NZ	§ 2 
z)	Environmentálnou normou kvality je koncentrácia konkrétnej znečisťujúcej látky alebo skupiny znečisťujúcich látok vo vode, v sedimentoch alebo v živých organizmoch, ktorú nemožno v záujme  ochrany zdravia ľudí a životného prostredia prekročiť.	Ú				
2
(37)	”Voda určená na ľudskú spotrebu” má ten istý význam ako podľa smernice 80/778/EHS v znení smernice 98/83/ES.	N	272/1994	§ 13c
(1)	(1) Voda určená na ľudskú spotrebu (ďalej len "pitná voda") je voda
a) v jej  pôvodnom stave  alebo  po  spracovaní určená  na pitie, varenie, prípravu  potravín alebo iné domáce  účely bez ohľadu na  jej pôvod  a na  to,  či  bola dodaná  z rozvodnej  siete, cisterny alebo ako voda balená do spotrebiteľského balenia,
b) používaná v potravinárskych  podnikoch pri výrobe, spracovaní, konzervovaní  alebo predaji  výrobkov alebo  látok určených na ľudskú spotrebu.	Ú				
2
(38)	”Vodohospodárske služby” sú všetky služby, ktoré poskytujú domácnostiam, verejným inštitúciám alebo  pre akúkoľvek hospodársku činnosť:
a)	odber, vzdúvanie, akumuláciu, úpravu a distribúciu povrchovej alebo podzemnej vody,
b)	zariadenia na  odvádzanie odpadovej vody a jej čistenie, s následným vypúšťaním do povrchovej vody.	N	NZ	§ 2 
ff)	Vodohospodárskou službou je každá činnosť, ktorá sa poskytuje pre domácnosti, verejné inštitúcie alebo hospodársku činnosť, ako je odber, vzdúvanie, zachytávanie, úprava a dodávanie povrchových vôd a podzemných vôd, odvádzanie a čistenie odpadových vôd s následným vypúšťaním do recipientu.	Ú				
2
(39)	”Využívanie vody” značí vodohospodárske služby spolu s akoukoľvek inou činnosťou určenou podľa článku 5 Na prílohy II, ktorá má významný dopad na stav vôd.
Tento pojem platí pre účely článku 1 a pre ekonomickú analýzu spracovanú podľa článku 5 a prílohy III, bod (b).							Upraví vykonávací predpis		
2
(40)	”Hodnoty emisného limitu” sú: množstvo vyjadrené pomocou  určitých špecifických parametrov, koncentrácia a/alebo úroveň emisie, ktorá sa nesmie prekročiť počas jedného alebo viacerých časových období. Hodnoty emisného limitu môžu byť stanovené aj pre určité skupiny, druhy alebo kategórie látok, najmä pre látky identifikované podľa článku 16.
Hodnoty emisného limitu pre látky platia obvykle v mieste, kde emisie opúšťajú zariadenie, pričom pri ich určovaní sa neberie do úvahy riedenie. Pokiaľ ide o nepriame vypúšťanie do vôd, môže sa pri stanovovaní hodnôt emisného limitu pre uvažované zariadenia zohľadniť účinok čistiarne odpadových vôd za predpokladu, že je zaručená ekvivalentná úroveň ochrany životného prostredia ako celku a  že nedôjde k zvýšeniu úrovne znečistenia v životnom prostredí.	N	NZ

491/2002	§ 2
x)

Pr. 3	limitnou hodnotou ukazovateľov znečistenia (ďalej len" limitná hodnota znečistenia") vo vypúšťaných odpadových vodách je najvyššia prípustná koncentrácia príslušnej škodlivej látky, obzvlášť škodlivej látky alebo inej znečisťujúcej látky vo vypúšťaných odpadových vodách.	Ú				
2
(41)	”Regulácia emisií” sú opatrenia vyžadujúce špecifické zníženie emisie, napríklad hodnota emisného limitu, alebo inak určené limity alebo podmienky ovplyvňujúce účinky, povahu alebo iné charakteristiky emisie alebo prevádzkových podmienok, ktoré ovplyvňujú emisiu. Použitie pojmu ”regulácia emisií” v tejto smernici sa v žiadnom ohľade nepovažuje za zmenu interpretácie príslušných ustanovení v súvislosti s ustanoveniami akejkoľvek inej smernice.	N	NZ

	§ 36 (5)	Pri povoľovaní vypúšťania odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd je orgán štátnej vodnej správy viazaný ustanovenými ukazovateľmi vyjadrujúcimi stav povrchových vôd, limitnými hodnotami znečistenia v odpadových vodách a osobitných vodách a  požiadavkami na kvalitu povrchových vôd, pričom prihliada na potrebu
a)	zabezpečenia  vyhovujúceho stavu povrchových vôd a  podzemných vôd, vodných  ekosystémov  a na vodu viazaných krajinných ekosystémov,
b) znižovania znečistenia odpadových vôd v mieste ich vzniku a  možnosti opätovného  používania  odpadových vôd.	Ú				
3
(1)	Koordinácia administratívnych úprav v rámci správnych území povodí 
Členské štáty vymedzia jednotlivé povodia ležiace na ich štátnom území a pre účely tejto smernice ich začlenia do jednotlivých správnych území povodí. Tam kde je to vhodné, malé povodia sa môžu zlúčiť s väčšími povodiami alebo spojiť so susednými malými povodiami, aby vytvorili jednotlivé správne územia povodí. Kde podzemné vody úplne nesledujú konkrétne povodie, majú byť vyčlenené a pričlenené k najbližšiemu alebo najvhodnejšiemu správnemu územiu povodia. Pobrežné vody budú vymedzené a začlenené k najbližšiemu alebo najvhodnejšiemu správnemu  územiu alebo k správnym územiam povodí.	N	NZ	§ 11
(1)
(2)	(1)	Územie Slovenskej republiky je súčasťou povodia Dunaja a  povodia Visly, v rámci ktorých sú podľa prirodzených hydrologických hraníc vymedzené čiastkové povodia a k nim priradené hydrogeologické rajóny. Hydrogeologické rajóny sú vyčlenené územia s podobnými hydrogeologickými pomermi, typom zvodnenia a obehom podzemných vôd.  
     (2) Oblasťami povodia v medzinárodnom povodí Dunaja (úmorie Čierneho mora) sú oblasť povodia
a) Dunaja, ktorá je vymedzená čiastkovým povodím Moravy a čiastkovým povodím  Dunaja,
b)	  Váhu, ktorá je vymedzená čiastkovým povodím Váhu a čiastkovým povodím Nitry,
c)	  Hrona, ktorá je vymedzená čiastkovým povodím Hrona, čiastkovým povodím Ipľa   a čiastkovým povodím Slanej,
d)	  Bodrogu, ktorá je vymedzená čiastkovým povodím Bodrogu, 
e)	 Hornádu, ktorá je vymedzená čiastkovým povodím Hornádu a čiastkovým povodím Bodvy.	Ú				
3
(2)	Členské štáty zabezpečia primerané administratívne usporiadanie, vrátane ustanovenia vhodného oprávneného orgánu, pre aplikáciu pravidiel tejto smernice v rámci každého správneho územia povodí ležiaceho na ich území. 	N	NZ

	§ 11
(5)

§ 48 (2)	Správu oblastí povodí vykonáva správca vodohospodársky významných vodných tokov.  

Správu vodných tokov vykonávajú
a) správca  vodohospodársky významných  vodných tokov,  ktorým je štátna odborná organizácia ministerstva pôdohospodárstva,
b) správcovia   drobných  vodných   tokov,  ktorými   sú  správca vodohospodársky významných vodných tokov a štátne organizácie,  ktorým bola prevedená správa podľa § 51 ods. 1.	Ú				
3
(3)	Členské štáty zabezpečia, aby povodie pokrývajúce územie viac ako jedného členského štátu bolo začlenené do medzinárodného správneho územia povodia. Na žiadosť príslušných členských štátov komisia sprostredkuje začlenenie do takýchto medzinárodných správnych území povodí.
Každý členský štát zabezpečí prijatie príslušných administratívnych opatrení, vrátane ustanovenia príslušného oprávneného orgánu, pre aplikáciu pravidiel tejto smernice v rámci tej časti každého medzinárodného správneho územia povodia, ktorá leží na jeho území.	n. a.				N				
3
(4)	Členské štáty zabezpečia, aby boli požiadavky tejto smernice na dosiahnutie environmentálnych cieľov ustanovených článkom 4, a najmä všetky programy opatrení koordinované v celom správnom území povodia. Pre medzinárodné správne územia povodí zabezpečia túto koordináciu príslušné členské štáty spoločne, pričom pre tento účel môžu použiť existujúce štruktúry vytvorené na základe medzinárodných dohôd. Komisia môže na žiadosť príslušných členských štátov sprostredkovať prijatie programov opatrení	n. a.				N				
3
(5)	Ak správne územie povodia presahuje územie spoločenstva, príslušný členský štát alebo príslušné členské štáty sa budú snažiť o zriadenie primeranej koordinácie s príslušnými nečlenskými štátmi za účelom dosiahnutia cieľov tejto smernice v celom správnom území povodia. Členské štáty zabezpečia aplikáciu pravidiel tejto smernice na svojom území. 	n. a.				N				
3
(6)	Členské štáty môžu ustanoviť existujúci štátny alebo medzinárodný orgán za oprávnený orgán pre účely tejto smernice.	D	NZ	§59
(2)	Ministerstvo plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii vo vodnom plánovaní, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy a podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právnych aktov Európskeho spoločenstva.	U				
3
(7)	Členské štáty ustanovia oprávnený orgán k
termínu uvedenému v článku 24.	D	NZ	§ 59 (2)

	Ministerstvo plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii vo vodnom plánovaní, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy a podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právnych aktov Európskeho spoločenstva.	U				
3
(8)	Najneskoršie do šiestich mesiacov od dátumu uvedeného v článku 24 poskytnú členské štáty komisii zoznam svojich oprávnených orgánov a oprávnených orgánov všetkých medzinárodných organizácií,  ktorých sú členmi. O každom oprávnenom orgáne  poskytnú informácie uvedené v prílohe I.	n. a.				N				
3
(9)	Členské štáty budú informovať komisiu o všetkých zmenách v informáciách poskytovaných podľa odseku 8 do troch mesiacov od nadobudnutia platnosti týchto zmien.	n. a.				N				
4
(1)	Environmentálne ciele
1.	Pri realizácii programov opatrení špecifikovaných v plánoch vodohospodárskeho manažmentu povodia:
(a)	p r e  p o v r c h o v é  v o d y
(i)	členské štáty vykonajú potrebné opatrenia na zabránenie zhoršenia stavu všetkých útvarov povrchovej vody, v súlade s odsekmi 6 a 7, bez dotknutia odseku 8;
(ii)	členské štáty budú chrániť, zlepšovať a obnovovať všetky útvary povrchovej vody, s ohľadom na platnosť pododseku (iii) pre umelé a výrazne zmenené vodné útvary, za účelom dosiahnutia dobrého stavu povrchovej vody najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia platnosti  tejto smernice, v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe V, s podmienkou uplatniť predlžovanie termínov v súlade s odsekom 4 a s využitím odsekov 5, 6 a 7, bez dotknutia odseku 8;
(iii)	členské štáty budú chrániť a zlepšovať všetky umelé a výrazne zmenené vodné útvary za účelom dosiahnutia dobrého ekologického potenciálu a dobrého chemického stavu povrchovej vody najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice, v súlade s ustanoveniami uvedenými v Prílohe V, s podmienkou uplatniť rozšírené ustanovenia v súlade s odsekom 4 a s využitím odsekov 5, 6 a 7, bez dotknutia odseku 8;
(iv)	členské štáty zavedú potrebné opatrenia v súlade s článkom 16(1) a (8) za účelom postupného zníženia znečistenia spôsobeného prioritnými látkami a zastavenia alebo postupného ukončenia emisií, vypúšťania a únikov prioritných nebezpečných látok
bez dotknutia príslušných medzinárodných dohôd uvedených v článku 1 pre príslušné zmluvné strany;
(b)	p r e  p o d z e m n é  v o d y
(i)	členské štáty zavedú potrebné opatrenia na zabránenie alebo obmedzenie vstupu znečisťujúcich látok do podzemnej vody a na zabránenie zhoršenia stavu všetkých útvarov podzemnej vody, v súlade s  odsekmi 6 a 7, bez dotknutia odseku 8 tohoto článku a s ohľadom na ustanovenia článku 11(3)(j);
(ii)	členské štáty budú chrániť, zlepšovať a obnovovať všetky útvary podzemnej vody, zabezpečia rovnováhu medzi odberom a dopĺňaním podzemnej vody za účelom dosiahnutia dobrého stavu podzemných vôd najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia  platnosti tejto smernice v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe V, s podmienkou uplatniť predĺženie termínov v súlade s odsekom 4 a s využitím odsekov 5, 6 a 7, bez dotknutia odseku 8 tohto článku a s ohľadom na ustanovenia článku 11(3)(j);
(iii)	členské štáty uskutočnia potrebné opatrenia na zvrátenie akéhokoľvek významného a trvalo vzostupného trendu koncentrácie akejkoľvek znečisťujúcej látky, ktorý je  spôsobený ľudskou činnosťou, za účelom postupného zníženia znečistenia podzemnej vody.
Opatrenia na dosiahnutie zvrátenia nepriaznivého trendu budú aplikované v súlade s odsekmi 2, 4 a 5 článku 17, berúc do úvahy aplikovateľné normy ustanovené príslušnými právnymi predpismi spoločenstva, v súlade s ustanoveniami odsekov 6 a 7 a bez dotknutia odseku 8;
(c)	p r e  c h r á n e n é  o b l a s t i
členské štáty dosiahnu súlad so všetkými normami a cieľmi najneskôr do 15 rokov od dátumu  nadobudnutia účinnosti tejto smernice, pokiaľ nie je uvedené inak v právnych predpisoch spoločenstva, podľa ktorých boli jednotlivé chránené oblasti ustanovené.	N	NZ	§ 5	(1) Na zabezpečenie ochrany vôd a jej trvalo udržateľného využívania sa určujú  environmentálne ciele pre
a)	 útvary povrchových vôd, 
b)	 útvary podzemných vôd, 
c)	  chránené územia, ktorými sú 
1.	 územia s povrchovou vodou určenou na odber pre pitnú vodu, 
2.	 územia s vodou vhodnou na  kúpanie, 
3.	 územia s povrchovou vodou vhodnou pre život a reprodukciu pôvodných druhov rýb, 
4.	 chránené vodohospodárske oblasti, 
5.	 ochranné pásma vodárenských zdrojov, 
6.	 citlivé oblasti, 
7.	 zraniteľné oblasti, 
8.	 chránené územia a ich ochranné pásma podľa osobitného predpisu. 13)
(2) Environmentálne ciele pre útvary povrchových vôd sú
a)	dosiahnuť dobrý stav povrchových vôd opatreniami, ktoré zabezpečia ich ochranu, zlepšovanie, obnovovanie stavu útvarov povrchových vôd a zabránia zhoršovaniu ich súčasného stavu, 
b)	dosiahnuť dobrý ekologický potenciál a dobrý chemický stav umelých vodných útvarov a výrazne zmenených vodných útvarov opatreniami, ktoré zabezpečia ich ochranu a zlepšenie súčasného stavu, 
c)	zabezpečiť postupné znižovanie znečistenia škodlivými látkami, 
d) postupne obmedzovať vypúšťanie obzvlášť škodlivýc látok až do skončenia ich vypúšťania.

          (3) Environmentálne ciele pre útvary podzemných vôd sú 
a)	dosiahnuť dobrý stav podzemných vôd opatreniami, ktoré zabezpečia ich ochranu,  zlepšovanie a obnovovanie stavu útvarov podzemných vôd, rovnováhu medzi odbermi 
    podzemných vôd a  doplňovaním ich množstiev, 
f)	 zabrániť vnikaniu znečisťujúcich látok do podzemných vôd alebo jeho obmedzovanie, tak aby nedošlo k zhoršovaniu stavu útvarov podzemných vôd,
g)	  dosiahnuť postupné znižovanie znečistenia podzemných vôd opatreniami, ktoré zabránia trvalému vzostupnému trendu koncentrácií  znečisťujúcich látok v podzemných vodách ako dôsledok ľudskej činnosti. 
(4) Pre chránené územia platia environmentálne ciele uvedené v odsekoch 4 a 5, ak tento zákon alebo osobitný predpis14) neustanovuje prísnejšie požiadavky.

(5) Ak sa na útvar povrchovej vody alebo na útvar podzemnej vody vzťahuje viac environmentálnych cieľov, uplatní sa najprísnejší environmentálny cieľ.	Ú				
4
(2)	Ak sa na daný vodný útvar vzťahuje viac ako jeden z cieľov podľa odseku 1, uplatní sa  najprísnejší z nich.	N	NZ	§ 5
(5)	(5) Ak sa na útvar povrchovej vody alebo na útvar podzemnej vody vzťahuje viac environmentálnych cieľov, uplatní sa najprísnejší environmentálny cieľ.	Ú				
4
(3)	Členské štáty môžu označiť útvar povrchovej vody za umelý alebo výrazne zmenený v prípade, ak:
(a)	zmeny hydromorfologických charakteristík tohoto útvaru potrebné na dosiahnutie dobrého ekologického stavu by mali výrazné negatívne účinky na:
(i)	životné prostredie v širšom okolí;
(ii)	plavbu, vrátane prístavných zariadení, alebo rekreáciu;
(iii)	činnosti, pre účely ktorých je voda akumulovaná, napríklad zásobovanie pitnou vodou, výroba energie alebo zavlažovanie;
(iv)	úpravu vodných pomerov, protipovodňovú ochranu, odvodňovanie pôdy, alebo
(v)	iné činnosti rovnako dôležité pre trvalo udržateľné rozvojové aktivity ľudstva;
(b)	prospešné ciele, ktorým slúžia umelé alebo zmenené charakteristiky vodného útvaru, nie je možné v dostatočnej miere dosiahnuť z dôvodov technickej uskutočniteľnosti alebo neúmerných nákladov inými prostriedkami, ktoré sú významne lepšie z hľadiska životného prostredia.
Takéto označenie a dôvody preň budú konkretizované  v plánoch vodohospodárskeho manažmentu povodia vyžadovaných podľa článku 13 a preverované každých šesť rokov.	D						Upraví vykonávací predpis		
4
(4)
	Termíny stanovené podľa odseku 1 môžu byť predĺžené pre účely postupného dosahovania cieľov pre vodné útvary za predpokladu, že nenastane žiadne ďalšie zhoršenie stavu dotknutého vodného útvaru, keď budú splnené všetky nasledujúce podmienky:
(a)	členské štáty zistia, že všetky potrebné zlepšenia stavu vodných útvarov nie je možné dosiahnuť v dostatočnej miere v časových reláciách stanovených v tomto odseku aspoň z jedného z týchto dôvodov:
(i)	miera požadovaných zlepšení sa dá dosiahnuť iba v etapách, ktoré z dôvodov technickej vykonateľnosti presahujú časový harmonogram ;
(ii)	dokončenie realizácie opatrení na zlepšenie by v rámci časového harmonogramu bolo neprimerane nákladné;
(iii)	prírodné podmienky neumožňujú včasné zlepšenie stavu vodného útvaru.
(b)	Predĺženie termínu a dôvody preň sú konkrétne uvedené a vysvetlené v pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia podľa článku 13.
(c)	Predĺženia budú obmedzené maximálne na obdobie dvoch ďalších aktualizácií plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia, s výnimkou prípadov, keď sú prírodné podmienky také, že ciele nie je možné dosiahnuť v priebehu tohto obdobia. 
(d)	Súhrn opatrení požadovaných podľa článku 11, ktoré sa považujú za nutné pre postupné dosiahnutie požadovaného stavu vodných útvarov do uplynutia predĺženého termínu, dôvody pre akékoľvek podstatné oneskorenie pri realizácii týchto opatrení a predpokladaný časový harmonogram pre ich zavádzanie sa uvádzajú v pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia. Prehľad o zavádzaní týchto opatrení a súhrn všetkých doplnkových opatrení sa zahŕňa do aktualizácie plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia. 	D	NZ	§ 16
(1)
(2)
(3)	(1) Environmentálne ciele určené na dosiahnutie dobrého stavu povrchových vôd a dobrého stavu podzemných vôd sa musia zabezpečiť plnením programu opatrení, ktoré sú ustanovené v pláne manažmentu povodí do 31. decembra  2015.
(2)	Lehotu uvedenú v odseku 1 možno predĺžiť, ak
a)	požadované zlepšenie stavu vodným útvarov možno dosiahnuť technickými opatreniami 
       iba v etapách, ktoré presiahnu túto lehotu,
b)	opatrenia na zlepšenie stavu vodných útvarov si vyžiadajú neprimerané náklady,
prírodné podmienky neumožňujú zlepšenie stavu vodných útvarov v tejto lehote.
(3) Lehotu podľa odseku 1 možno predĺžiť najviac na obdobie ustanovené pre vykonanie dvoch prehodnotení plánov manažmentu povodí (§ 13 ods. 5), s výnimkou prípadov, keď prírodné podmienky neumožňujú dosiahnuť environmentálne ciele v priebehu tohto obdobia; predĺženie lehôt možno uskutočniť len na účely postupného dosahovania environmentálnych cieľov za predpokladu, že nenastane ďalšie zhoršenie stavu vodného útvaru.	U				
4
(5)	Členské štáty môžu pre určité vodné útvary pripustiť dosiahnutie menej prísnych environmentálnych cieľov ako tých, ktoré sú  požadované podľa odseku 1, keď sú tieto útvary tak ovplyvnené ľudskou činnosťou, ako je určené podľa článku 5(1) alebo ich prirodzený stav je taký, že dosiahnutie týchto cieľov by bolo neuskutočniteľné alebo neprimerane nákladné pri splnení všetkých nasledujúcich podmienok:
(a)	environmentálne a sociálnohospodárske potreby zabezpečované takouto ľudskou činnosťou nie je možné dosiahnuť inými prostriedkami, ktoré sú významne lepšie pre životné prostredie a nepredstavujú neprimerané náklady;
(b)	členské štáty zabezpečia,
-	že povrchová voda dosiahne najlepší možný ekologický a chemický stav s ohľadom na dopady, ktorým sa nebolo možné vyhnúť kvôli povahe danej ľudskej činnosti alebo znečistenia,
- 	čo najmenšie možné zmeny dobrého stavu podzemnej vody, vzhľadom k dopadom, ktorým sa nebolo možné vyhnúť kvôli povahe danej ľudskej činnosti alebo znečistenia;
(c)	že nedôjde k žiadnemu ďalšiemu zhoršeniu stavu dotknutého vodného útvaru;
(d)	že stanovenie menej prísnych environmentálnych cieľov a dôvody pre ne budú konkrétne uvedené v pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia, požadovanom podľa článku 13 a tieto ciele sa budú preverovať každých šesť rokov.	D	NZ	§ 16
(4)	Menej prísne environmentálne ciele možno určiť pre útvary povrchových vôd a útvary podzemných vôd, ktorých prirodzený stav alebo stav zmenený ľudskou činnosťou je taký, že dosiahnutie environmentálnych cieľov je technicky neuskutočniteľné alebo že predstavuje neprimerané náklady; toto sa nevzťahuje na environmentálne ciele, ktoré majú zabrániť zhoršovaniu stavu útvarov povrchových vôd a na postupné znižovanie znečistenia povrchových vôd a podzemných vôd škodlivými látkami a postupné obmedzovanie znečistenia obzvlášť škodlivými látkami. Odôvodnenie určenia menej prísnych environmentálnych cieľov je súčasťou plánu manažmentu povodia a ich plnenie sa vyhodnocuje každých šesť rokov v rámci jeho aktualizácie.	Ú				
4
(6)	Dočasné zhoršenie stavu vodných útvarov sa nebude považovať za porušenie požiadaviek tejto smernice, ak je výsledkom pôsobenia výnimočných alebo nepredvídateľných prírodných síl alebo vyššej moci, najmä mimoriadne silných povodní a dlhodobého sucha, alebo dôsledkom nepredvídateľných havárií, ak boli splnené všetky nasledujúce  podmienky:
(a)	uskutočnia sa všetky realizovateľné kroky, aby sa zabránilo ďalšiemu zhoršovaniu stavu a neohrozovalo sa dosiahnutie cieľov tejto smernice v iných vodných útvaroch, ktoré nie sú ovplyvnené týmito mimoriadnymi okolnosťami;
(b)	podmienky, za ktorých možno deklarovať, že došlo k mimoriadnej situácii vrátane prijatia vhodných indikátorov, sú ustanovené v pláne vodohospodárskeho  manažmentu povodia;
(c)	opatrenia, ktoré je potrebné realizovať v takýchto mimoriadnych situáciách, sú zahrnuté v programe opatrení a neohrozia obnovu kvality vody vodného útvaru, keď mimoriadne okolnosti pominú;
(d)	účinky výnimočných alebo nepredvídateľných mimoriadnych okolností, sa každoročne preskúmajú a s ohľadom na dôvody ustanovené odsekom 4(a) sa podniknú všetky realizovateľné opatrenia s cieľom čo najskôr obnoviť taký stav vodného útvaru, aký bol pred mimoriadnou udalosťou, a
(e)	súhrn účinkov okolností a opatrení, ktoré sa prijali alebo budú prijaté v súlade s odsekmi (a) a (d), bude zahrnutý v nasledujúcej aktualizácii plánu vodohospodárskeho manažmentu  povodia.	N	NZ	§ 16
(5)	Za nesplnenie  environmentálnych cieľov sa nepovažuje
a) dočasné zhoršenie stavu vodných útvarov, v dôsledku výnimočných prírodných vplyvov, alebo iných nepredvídateľných okolností najmä povodní, dlhodobého sucha  alebo mimoriadneho zhoršenia kvality vôd, 
b) zmena fyzikálnych vlastností útvarov povrchových vôd alebo zmena úrovne hladiny útvarov podzemných vôd, 
c) zhoršenie stavu útvarov povrchových vôd z veľmi dobrého stavu na dobrý stav v  dôsledku nových trvalo udržateľných rozvojových činností.	Ú				
4
(7)	Členské štáty neporušia túto smernicu, keď:
-	neúspech pri dosahovaní dobrého stavu podzemnej vody, dobrého ekologického stavu, prípadne dobrého ekologického potenciálu, alebo pri predchádzaní zhoršenia stavu útvaru povrchovej alebo podzemnej vody je dôsledkom nových zmien fyzikálnych vlastností útvaru povrchovej vody alebo zmien úrovne hladiny útvarov podzemnej vody, alebo
-	sa nepodarí zabrániť zhoršeniu stavu útvaru povrchovej vody z veľmi dobrého na dobrý v dôsledku nových trvalo udržateľných rozvojových činností človeka
a sú splnené všetky nasledujúce podmienky:
(a)	uskutočnia sa všetky realizovateľné kroky na obmedzenie nepriaznivého dopadu na stav vodného útvaru;
(b)	dôvody úprav alebo zmien sú menovite uvedené a vysvetlené v pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia vyžadovaného článkom 13 a ciele sú vyhodnotia každých šesť rokov;
(c)	dôvody pre tieto úpravy alebo zmeny sú nadradeným verejným záujmom a/alebo  prínos z dosiahnutia cieľov stanovených v odseku 1 pre životné prostredie a spoločnosť je prevážený prínosom nových úprav alebo zmien pre ľudské zdravie, udržaním ľudskej bezpečnosti alebo trvalo udržateľným rozvojom, a
(d)	prínosy týchto úprav alebo zmien vodného útvaru, nie je možné z dôvodov technickej realizovateľnosti  alebo neprimeraných nákladov dosiahnuť inými prostriedkami, ktoré sú významne lepšie z hľadiska životného prostredia	n. a. 				N				
4
(8)	Členské štáty pri uplatňovaní odsekov 3, 4, 5, 6 a 7 zabezpečia, aby ich uplatňovanie natrvalo nevylučovalo alebo neohrozovalo dosiahnutie cieľov tejto smernice v iných vodných útvaroch daného správneho územia povodia a aby bolo v súlade so zavedením ďalších právnych predpisov spoločenstva v oblasti životného prostredi		N	NZ	§ 17 (5)	Opatrenia prijaté na ochranu vôd a na obmedzovanie alebo  na vylúčenie vypúšťania niektorých znečisťujúcich látok do povrchových vôd alebo do podzemných vôd nesmú mať za následok zvyšovanie znečisťovania23) iných zložiek životného prostredia najmä ovzdušia a  pôdy. 	Ú				
4
(9)	Musia byť uskutočnené kroky, ktoré zabezpečia, že uplatňovanie nových ustanovení vrátane odsekov 3, 4, 5, 6 a 7 zaručí aspoň takú istú úroveň ochrany ako existujúca  právna  úprava  spoločenstva.	N	NZ	§ 16 (1)	Environmentálne ciele určené na dosiahnutie dobrého stavu povrchových vôd a dobrého stavu podzemných vôd sa musia zabezpečiť plnením programu opatrení, ktoré sú ustanovené v pláne manažmentu povodí do 31. decembra  2015.	Ú				
5
(1)	Charakteristiky správneho územia povodia, zhodnotenie dopadu ľudskej činnosti na životné prostredie a ekonomická analýza využívania vody
Každý členský štát zabezpečí, aby sa pre každé správne územie povodia alebo pre časť medzinárodného správneho územia povodia spadajúceho na jeho územie sa spracuje:
-	analýza jeho charakteristík,
-	prieskum dopadu ľudskej činnosti na stav povrchových a podzemných vôd, a
-	ekonomická analýza využívania vody
a to podľa technických špecifikácií uvedených v prílohách II a III a tak, aby bolo ich spracovanie ukončené najneskoršie do štyroch rokov od dátumu nadobudnutia  účinnosti tejto smernice.	N	NZ	§ 13
(1)	Plán manažmentu povodia je základným nástrojom na dosiahnutie cieľov vodného plánovania v oblastiach povodí, ktorý na základe vykonaných analýz súčasného stavu povrchových vôd a podzemných vôd a zhodnotenia vplyvu ľudskej činnosti na vodné pomery ustanovuje environmentálne ciele a programy opatrení na ich dosiahnutie vrátane finančného zabezpečenia. Plán manažmentu povodia sa povinne využíva v krajinnom plánovaní alebo môže byť krajinným plánom.  	Ú				
5
(2)	Analýzy a prieskumy uvedené v odseku 1 budú prehodnotené a v prípade potreby aktualizované najneskôr do 13 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice a následne každých šesť rokov.	N	NZ	§13 (5)	Návrh plánu manažmentu povodia schváli ministerstvo a jeho  záväznú časť, ktorá  obsahuje program opatrení vydá orgán štátnej vodnej správy všeobecne záväznou vyhláškou. Schválený plán manažmentu povodia sa prehodnocuje a aktualizuje každých šesť rokov.	Ú				
6
(1)	Členské štáty zabezpečia vytvorenie registra  alebo registrov všetkých oblastí ležiacich v každom  správnom území povodia, ktoré boli označené ako vyžadujúce si zvláštnu ochranu podľa príslušnej právnej úpravy spoločenstva týkajúcej sa ochrany ich povrchovej a podzemnej vody alebo zachovania prirodzených stanovíšť  rastlinných a živočíšnych druhov priamo závislých na vode. Tiež zabezpečia dokončenie spracovania registra najneskôr do štyroch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice.							Upraví vykonávací predpis		
6
(2)	Register alebo registre budú zahŕňať všetky vodné útvary identifikované podľa článku 7(1) a všetky chránené oblasti uvedené v prílohe IV. 							Upraví vykonávací predpis		
6
(3)	Register alebo registre chránených oblastí každého správneho územia povodia budú sústavne revidované a aktualizované.							Upraví vykonávací predpis		
7
(1)	Členské štáty určia v každom správnom území povodia:
-	všetky vodné útvary využívané na odber vody určenej na ľudskú spotrebu, ktoré poskytujú v priemere väčšie množstvo ako 10 m3 za deň alebo slúžia viac ako 50 osobám, a
-	tie vodné útvary, pre ktoré sa uvažuje s využitím na tento účel.
Členské štáty budú v súlade s prílohou V monitorovať tie vodné útvary, ktoré podľa prílohy V poskytujú v priemere viac ako 100 m3 za deň.	N	NZ	§ 4 (14)

§ 7 
(1)

	(1)	V rámci zisťovania  výskytu a hodnotenia  stavu povrchových vôd a podzemných vôd sa vykonáva 
a)	identifikácia útvarov povrchových vôd a útvarov podzemných vôd vrátane  ich určenia  na rôzne  spôsoby  používania, najmä na
1.	 vodné útvary na odbery povrchových vôd pre pitnú vodu,  
2.	  vody vhodné na kúpanie, 
3.	  vody vhodné pre život a reprodukciu rýb, 
b)	sledovanie kvality a množstva vôd a vodných stavov v útvaroch povrchových vôd na účely hodnotenia ekologického stavu, chemického stavu a ekologického potenciálu,
c)	sledovanie a hodnotenie kvantitatívneho stavu a chemického stavu útvarov podzemných vôd, 
d)	bilancovanie množstva a kvality povrchových vôd a podzemných vôd (ďalej len "vodná bilancia"),
e)	sledovanie a hodnotenie stavu povrchových vôd a stavu podzemných vôd a chránených území podľa Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len "ministerstvo")  schválených programov monitorovania; zásady na vypracovanie programu monitorovania vôd v zraniteľných oblastiach sú uvedené v prílohe č. 2  k tomuto zákonu,
f)	 hodnotenie stavu v zneškodňovaní komunálnych odpadových vôd a čistiarenských kalov na základe situačných správ, ktoré každé dva roky vypracúva  orgán štátnej vodnej správy,
g)	 registrácia chránených území,
 vytváranie a prevádzkovanie informačných systémov.

(1)	Útvary povrchových vôd a útvary podzemných vôd  využívané na odbery vôd  pre pitnú vodu alebo využiteľné na zásobovanie obyvateľstva pre  viac ako 50 osôb alebo umožňujúce odber vody na takýto účel v priemere väčšom ako 10 m3 za deň v pôvodnom stave alebo po ich úprave sú vodárenskými zdrojmi. 	Ú		

Monito- rovanie 
Vykonávací predpis		
7
(2)	Okrem splnenia cieľov ustanovených článkom 4 v súlade s požiadavkami tejto smernice pre povrchové vody a kvalitatívnych požiadaviek ustanovených na úrovni spoločenstva článkom 16, členské štáty zabezpečia pre každý vodný útvar identifikovaný podľa odseku 1,  aby použitý  spôsob úpravy vody v súlade s právnymi predpismi spoločenstva  zabezpečoval kvalitu upravenej vody, ktorá bude aj v súlade s požiadavkami smernice 80/778/EHS v znení smernice  98/83/ES. 		N	272/1994	§13c	Voda určená na ľudskú spotrebu	Ú		Vyhláška MZ SR č. 29/2002		
7
(3)	Členské štáty zabezpečia nevyhnutnú ochranu vyčlenených vodných útvarov, s cieľom vylúčiť zhoršenie ich kvality a aby sa znížila miera úpravy potrebná pre výrobu pitnej vody. Členské štáty môžu zriadiť ochranné pásma pre tieto vodné útvary.	N	NZ	§ 32 (1)	Na ochranu výdatnosti kvality a  zdravotnej bezchybnosti vody vodárenských  zdrojov, ktoré sa využívajú, orgán štátnej vodnej správy určí ochranné  pásma na základe posudku orgánu na ochranu zdravia. Ak to  vyžadujú  závažné  okolnosti, môže  orgán štátnej vodnej správy určiť ochranné pásma aj pre využiteľné vodárenské zdroje a pre  vodné zdroje určené na odber pre pitnú  vodu s kapacitou nižšou,  ako sú definované vodárenské zdroje. Určené ochranné pásma sú súčasne pásmami hygienickej ochrany podľa osobitného predpisu.40)	Ú				
8
(1)	Monitorovanie stavu povrchovej vody, stavu podzemnej vody a stavu chránených oblastí
1.	Členské štáty zabezpečia vytvorenie programov pre monitorovanie stavu vody, aby sa vytvoril zosúladený a komplexný prehľad stavu vody v  každom správnom území povodia:
-	pre povrchové vody takéto programy budú zahŕňať:
(i)	objem a hladinu alebo prietok v rozsahu zodpovedajúcom ekologickému a chemickému stavu a ekologickému potenciálu, a
(ii)	ekologický stav,  chemický stav a ekologický potenciál;
-	programy monitoringu podzemných vôd budú obsahovať sledovanie chemického a kvantitatívneho stavu,
-	vyššie uvedené programy monitorovania budú v chránených oblastiach doplnené o  tie špecifikácie, ktoré sú  obsiahnuté v právnych predpisoch spoločenstva na základe ktorých boli jednotlivé chránené oblasti ustanovené.	N	NZ	§ 4
(14) 
b) 
e)	V rámci zisťovania výskytu  a hodnotenia stavu povrchových vôd a podzemných vôd sa vykonáva
b) sledovanie kvality a množstva vôd a vodných stavov v útvaroch povrchových vôd na účely hodnotenia ekologického stavu, chemického stavu a ekologického potenciálu; sledovanie a hodnotenie kvantitatívneho stavu a chemického stavu útvarov podzemných vôd,
e) sledovanie a hodnotenie stavu povrchových vôd a stavu podzemných vôd a chránených území podľa Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len "ministerstvo")  schválených programov monitorovania; zásady na vypracovanie programu monitorovania vôd v zraniteľných oblastiach sú uvedené v prílohe č. 2  k tomuto zákonu,	Ú				
8
(2)	Tieto programy nadobudnú účinnosť najneskôr do šiestich rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice, pokiaľ to v príslušných právnych predpisoch nie je uvedené ináč. Takýto monitoring bude v súlade s požiadavkami prílohy 							Upraví vykonávací predpis		
8
(3) 	V súlade s postupom uvedeným v článku 21 sa určia technické špecifikácie a štandardizované metódy pre analýzy a metódy monitoringu stavu vody.							Upraví vykonávací predpis		
9
(1)	Úhrada nákladov za vodohospodárske služby
1.	Členské štáty zohľadnia princíp úhrady nákladov za vodohospodárske služby vrátane nákladov na ochranu životného prostredia a  na zdroje, majúc na zreteli ekonomickú analýzu vykonanú v súlade s  prílohou III a najmä v súlade s princípom ”znečisťovateľ platí”.
Do roku 2010 členské štáty zabezpečia
-	aby cenová politika v oblasti vôd dostatočne motivovala užívateľov k efektívnemu využívaniu vodných zdrojov, čím prispejú k dosiahnutiu  environmentálnych cieľov tejto smernice,
-	primeraný príspevok rozličných spôsobov využívania vody rozčlenený aspoň na priemysel, domácnosti a poľnohospodárstvo, vychádzajúci z ekonomickej analýzy uskutočnenej podľa prílohy III so zohľadnením princípu, že znečisťovateľ platí.
Členské štáty môžu pritom prihliadať na sociálne, environmentálne a ekonomické dôsledky tejto úhrady, ako aj geografické a klimatické podmienky dotknutého regiónu alebo regiónov	N	NZ	§ 78
	(1)	Platbou za užívanie vôd na účely tohto zákona je finančná náhrada nákladov za poskytnuté výrobky a ostatné vodohospodárske služby, za využívanie hydroenergetického potenciálu a za využívanie energetickej vody.
(2)	Platby za užívanie povrchových vôd podľa odseku 3 písm. a) až d) je povinný platiť ten, kto užíva povrchové vody.  Platby za používanie vôd podľa odseku 3 písm. e) uhrádza štát.
(3)	Platbami za užívanie povrchových vôd  sa spoplatňujú  vodohospodárske služby, ktoré poskytuje správca vodného toku  a slúžia na úhradu nákladov spojených so správou vodných tokov a správou povodia. Platby sa platia za
a) odbery povrchových vôd z vodných tokov v množstve nad 15 000 m3 ročne alebo 1 250 m3 mesačne,
b) využívanie hydroenergetického potenciálu vodných tokov na vodných stavbách v správe správcu  vodného toku pri inštalovanom výkone väčšom ako 100 kW,
a)	odbery energetickej  vody z vodných tokov na vodných stavbách vo vlastníctve využívateľa hydroenergetického potenciálu  vodného toku pri inštalovanom výkone väčšom ako 10 MW,
b)	využívanie hydroenergetického potenciálu vodných tokov na vodných stavbách uskutočnených podľa medzinárodnej zmluvy, 63) 
c)	používanie vôd na plavbu  na vodných cestách a na poskytovanie ďalších služieb vo verejnom záujme.

(4) Výška platieb za užívanie povrchových vôd podľa odseku 3 písm. a) až c) sa určuje na základe rozhodnutia Úradu pre reguláciu sieťových odvetví podľa osobitného predpisu64) a podľa odseku 3 písm.. d) osobitným postupom.  Rozhodnutie sa oznamuje užívateľom povrchových vôd najneskôr do 15. decembra bežného roka, ktorý predchádza roku, v ktorom sa tieto platby uplatňujú. 
(5) Povinnosť platiť platby podľa odseku 2 sa nevzťahuje na odbery vody na 
a) napúšťanie odstavených ramien vodných tokov, tvoriacich chránený biotop rastlín   a živočíchov,
b) napúšťanie verejných kúpalísk,
c) protipožiarne opatrenia,
d) prevádzku rybochovných zariadení a rybníkov na  napúšťanie vodných nádrží osobitne vhodných na chov rýb.
 (6) Platby podľa odsek 3 písm. a), b), c) a e) sa platia správcovi vodného toku a sú jeho príjmom. Platby podľa odseku 3 písm. d) sa platia správcovi vodných stavieb a sú jeho príjmom.

	Ú				
9
(2)	Členské štáty budú v plánoch vodohospodárskeho manažmentu povodia informovať o plánovaných opatreniach na zavádzanie ustanovení odseku 1, ktoré prispejú k dosiahnutiu environmentálnych cieľov tejto smernice a o príspevku rozličných spôsobov využívania  vody, k úhrade nákladov za vodohospodárske služby		N				Ú				
9
(3)	Žiadne ustanovenie tohoto článku nesmie brániť financovaniu jednotlivých preventívnych alebo nápravných opatrení na dosiahnutie cieľov tejto smernice.							Upraví vykonávací predpis		
9
(4)	Členské štáty neporušia túto smernicu, ak sa v súlade so zavedenou praxou rozhodnú pre tento účel nepoužiť ustanovenia druhej vety odseku 1  a  príslušné ustanovenia odseku 2 pre určitý spôsob využívania vody, ak to neohrozuje účely a dosiahnutie cieľov tejto smernice. Členské štáty budú v plánoch vodohospodárskeho manažmentu povodia informovať o dôvodoch neuplatnenia  plného znenia  druhej vety odseku 1.	n. a.				N				
10
(1)	Kombinovaný prístup bodovým a difúznym zdrojom znečistenia
1	Členské štáty zabezpečia, aby bolo každé vypúšťanie do povrchových vôd uvedené v odseku 2 regulované podľa kombinovaného prístupu ustanoveného v tomto článku.	N	NZ

491/2002	§ 21 (1)  d)

§ 3
	Povolenie na osobitné užívanie vôd je potrebné, ak nejde o  používanie vôd podľa § 18 až 20
d) na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd alebo do podzemných vôd,

Limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd
a osobitných vôd vypúšťaných do povrchových vôd alebo podzemných vôd	Ú		 		
10
(2)	Členské štáty zabezpečia ustanovenie a/alebo zavedenie:
(a)	regulácií emisií na základe najlepších dostupných technológií (BAT), alebo
(b)	príslušných hodnôt emisných limitov, alebo
(c)	v prípade difúznych dopadov, regulácie zahrňujúce a ak je to účelné, aj najlepšie environmentálne postupy
stanovených v:
-	Smernici rady č. 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a regulácii znečistenia (),
-	Smernici rady č. 91/271/EHS z 21. mája 1991 týkajúcej sa čistenia mestských odpadových vôd (),
-	Smernici rady č. 91/676/EHS 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením spôsobeným dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (),
-	smerniciach prijatých v zmysle článku 16 tejto smernice,
-	smerniciach uvedených v prílohe IX,
-	akomkoľvek ďalšom príslušnom legislatívnom akte spoločenstva
najneskôr do 12-tich rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice, pokiaľ to nie je v príslušnom právnom predpise ustanovené ináč.	N	491/2002	§ 4 (4)

	Limitné   hodnoty   ukazovateľov   znečistenia   a  postup
monitorovania  vypúšťania priemyselných  odpadových vôd  s obsahom obzvlášť škodlivých látok sú uvedené v prílohe č. 7 časti A.	Ú				
10
(3)	Prísnejšie regulácie emisií budú odpovedajúcim spôsobom ustanovené, ak si kvalitatívny cieľ alebo norma kvality, zavedené či už podľa tejto smernice, smerníc uvedených v prílohe IX alebo podľa akejkoľvek inej právnej úpravy spoločenstva, vyžaduje prísnejšie podmienky ako tie, ktoré vyplynú z uplatňovania odseku 2.	N	NZ	§ 36 (6)	V záujme ochrany vôd a vodných pomerov môže orgán štátnej vodnej správy pre vypúšťané odpadové vody a osobitné vody určiť prípustné hodnoty znečistenia prísnejšie, ako sú  limitné hodnoty znečistenia alebo určiť  ďalšie prípustné hodnoty znečistenia.	Ú				
11
(1)	Program opatrení
Každý členský štát zabezpečí pre každé správne územie povodia alebo pre časť medzinárodného správneho územia povodia na svojom území zavedenie programu opatrení, so zreteľom na  výsledky analýz požadovaných podľa článku 5, pre dosiahnutie cieľov stanovených podľa článku 4. Takéto programy opatrení sa môžu odvolávať na opatrenia vyplývajúce z právnej úpravy prijatej na národnej úrovni a pokrývajúce celé územie členského štátu. Tam kde je to účelné, členský štát môže prijať opatrenia aplikovateľné vo všetkých správnych územiach povodí a/alebo v častiach medzinárodných správnych území povodí ležiacich na jeho území.		N	NZ	§15
(1)	Program opatrení vychádza z analýz vykonaných v rámci vodného plánovania a obsahuje úlohy na zabezpečenie dosiahnutia environmentálnych cieľov. Pre jednotlivé úlohy sa určuje časový plán ich uskutočnenia, zdroje a spôsoby úhrady nákladov na ich uskutočnenie. Pri každom opatrení sa musí vyhodnotiť predpokladaný výsledok z hľadiska zlepšenia vodných pomerov v danom vodnom útvare.	Ú				
11
(2)	Každý program opatrení bude zahŕňať ”základné” opatrenia špecifikované v odseku 3, a v prípade potreby ”doplnkové” opatrenia.	N	NZ	§ 15 (3)	Doplnkové opatrenia sú administratívne a ekonomické nástroje,  rozhodnutia orgánov štátnej správy, kódexy správnych postupov smerujúce k zabezpečeniu ochrany vôd, obnova mokradí, stavebné projekty, revitalizačné projekty, výskumné, vývojové a vzdelávacie projekty a dohody na vykonanie vodohospodárskych služieb a iné potrebné opatrenia.
	Ú				
11
(3)
a
		”Základné opatrenia” sú minimálne požiadavky, ktoré treba splniť a ktoré pozostávajú z:
(a)	tých opatrení, ktoré sú potrebné na implementáciu právnych predpisov spoločenstva pre ochranu vôd, vrátane opatrení požadovaných právnymi predpismi uvedenými v článku 10 a v časti A  prílohy VI;			§ 15
(2)	Základné opatrenia sú zamerané najmä na 
a)	ochranu vodárenských zdrojov, 
b)	reguláciu odberov povrchových vôd a podzemných vôd, ktoré významne môžu ovplyvniť   iné nakladanie s vodami a vodné ekosystémy,
c)	vyžívanie hydroenergetického potenciálu,
d)	vypúšťanie komunálnych odpadových vôd do povrchových vôd a do podzemných vôd, 
e)	zabránenie vypúšťania priemyselných odpadových vôd s obsahom obzvlášť škodlivých  látok, 
f)	ochranu vôd pred znečistením vôd z poľnohospodárskych činností,     
g)	zabránenie únikom nebezpečných látok do povrchových vôd a do podzemných vôd,
h)	vytvorenie vyhovujúcich hydromorfologických podmienok útvarov povrchovej vody,  ktorými sa dosiahne dobrý ekologický stav alebo dobrý ekologický potenciál, prevenciu mimoriadneho zhoršenia vôd.			upraví vykonávací predpis		
b	(b)	opatrení, ktoré sa považujú za zodpovedajúce  účelom článku 9;							upraví vykonávací predpis		
c	(c)	opatrení na podporu efektívneho a trvalo udržateľného využívania vody, aby sa zabránilo ohrozeniu dosiahnutia cieľov ustanovených článkom 4;							upraví vykonávací predpis		
d	(d)	opatrení na splnenie požiadaviek článku 7, vrátane opatrení na zabezpečenie kvality vody, aby sa znížila miera úpravy potrebnej pri výrobe pitnej vody;							upraví vykonávací predpis		
e	(e)	regulácií odberu sladkej povrchovej a podzemnej vody a vzdúvania sladkej povrchovej vody, vrátane registra alebo registrov odberov vody a požiadavky predchádzajúceho povolenia odberu a  vzdúvania. Tieto regulácie  sa budú pravidelne preverovať a podľa potreby aktualizovať. Členské štáty môžu vyňať z týchto regulácií odbery alebo  vzdúvania, ktoré nemajú významný vplyv na stav vody;	N	NZ	§ 21 (1)
a),
b)	Povolenie na osobitné užívanie vôd je potrebné, ak nejde o  používanie vôd podľa § 18 až 20 
a) pri povrchových vodách na
4.	 ich odber,
5.	 ich vzdúvanie a na iný spôsob akumulácie,
6.	 využívanie ich hydroenergetického potenciálu,
b)pri podzemných vodách na 
1. ich odber,
2. ich akumuláciu,
3. ich čerpanie za účelom znižovania ich hladiny,
7.	 umelé zvyšovanie ich množstva povrchovou vodou,
8.	 využívanie energetického potenciálu podzemných vôd,	U				
f	(f)	  regulácií, vrátane požiadavky na predchádzajúce povolenie na umelé dopĺňanie alebo nadlepšovanie útvarov podzemnej vody. Využívaná voda sa môže získavať z akejkoľvek povrchovej alebo podzemnej vody, za predpokladu, že využívanie zdroja neohrozí dosiahnutie jeho environmentálnych cieľov alebo cieľov ustanovených pre doplňovaný alebo nadlepšovaný útvar podzemnej vody. Tieto regulačné opatrenia budú pravidelne revidované a podľa potreby aktualizované;	N	NZ	§ 21
(1)
b) bod 4	4. umelé zvyšovanie ich množstva povrchovou vodou,	N				
g	(g)	požiadavky predchádzajúcej regulácie vypúšťaní z bodových zdrojov, ktoré môžu spôsobiť znečistenie vôd,  ako je zákaz vypúšťania znečisťujúcich látok do vody, alebo predchádzajúceho povolenia alebo registrácie založenej na všeobecne záväzných pravidlách stanovujúcich reguláciu emisií pre príslušné znečisťujúce látky, vrátane regulácií v súlade s článkami 10 a 16. Tieto regulačné opatrenia budú pravidelne preverované a podľa potreby aktualizované;	N	NZ	§ 21 (1)  c)	Povolenie na osobitné užívanie vôd, ak nejde o ich užívanie podľa § 18 až 20, je potrebné
c) na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd  alebo podzemných vôd,	Ú				
h	(h)	opatrení na prevenciu alebo reguláciu vstupu znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov, ktoré môžu spôsobiť  znečistenie vôd. Regulácie môžu mať formu požiadavky na predchádzajúce opatrenie, napríklad zákaz vypúšťania znečisťujúcich látok do vôd, predchádzajúceho povolenia alebo registrácie založenej na všeobecne záväzných pravidlách, ak takáto požiadavka nie je zabezpečená iným spôsobom v súlade s právnou úpravou spoločenstva. Tieto opatrenia budú pravidelne prehodnocované a podľa potreby aktualizované;	N	NZ

	§ 21
(1) c)
  	Povolenie na osobitné užívanie vôd, ak nejde o ich užívanie podľa § 18 až 20, je potrebné
c) na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd  alebo podzemných vôd,	Ú				
i	(i)	opatrení pre akékoľvek iné významné negatívne dopady na zabezpečenie hydromorfologických podmienok vodných útvarov v súlade s dosiahnutím požadovaného ekologického stavu alebo dobrého ekologického potenciálu vo vodných útvaroch označených ako umelé alebo významne zmenené, určených v súlade s článkom 5 a podľa prílohy II. Regulačné opatrenia na tento účel môžu mať formu požiadavky na predchádzajúce povolenie alebo registráciu založenú na všeobecne záväzných pravidlách, ak takáto požiadavka nie je zabezpečená iným spôsobom v súlade s právnymi predpismi spoločenstva. Takéto opatrenia budú pravidelne prehodnocované a podľa potreby aktualizované;							upraví vykonávací predpis		
j	(j)	zákazu priameho vypúšťania znečisťujúcich látok do podzemnej vody s ohľadom na nasledujúce ustanovenia:
Členské štáty môžu povoliť spätnú injektáž vody využívanej pre geotermálne účely do toho istého kolektora podzemnej vody.	N	NZ	§ 37 (5)	Vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok a vypúšťanie odpadových vôd zo zdravotníckych zariadení uvedených v § 36 ods. 10 a z iných infekčných zariadení a z technologických  zariadení  atómových elektrárni do podzemných vôd je zakázané.	Ú				
	Môžu tiež vydať povolenie s vymedzením podmienok pre:
-	injektáž vody obsahujúcej látky pochádzajúce z výkonu prieskumu a ťažby ropných látok alebo banských činností a injektáž technologickej vody do geologických formácií, z ktorých boli vyťažené ropné alebo iné látky, alebo do geologických formácií, ktoré sú vzhľadom na prírodné pomery trvalo nevhodné na iné účely. Tieto injektáže nesmú obsahovať iné látky, ako sú látky vznikajúce pri vyššie uvedených činnostiach,
-	spätnú injektáž podzemnej vody odčerpávanej z baní a lomov, alebo v súvislosti s výstavbou alebo údržbou stavebných diel,
-	injektáž zemného plynu alebo skvapalneného propan-butanu (LPG) na účely skladovania do geologických formácií, ktoré sú kvôli prírodným pomerom trvalo nevhodné pre iné účely,
-	injektáž zemného plynu alebo skvapalneného propan-butanu (LPG) na účely skladovania do iných geologických formácií, ak je potreba zaistenia bezpečnosti zásobovania plynom nadradeným záujmom a ak je injektáž vykonaná spôsobom, ktorý zabráni akémukoľvek nebezpečenstvu zhoršenia kvality akejkoľvek prijímajúcej podzemnej vody v súčasnosti aj v budúcnosti,
-	konštrukcie, inžinierske a stavebné práce alebo iné podobné činnosti prichádzajúce do styku s podzemnou vodou. Na tieto účely môžu členské štáty určiť, že takéto činnosti sa považujú za schválené, ak sa uskutočňujú v súlade so všeobecne záväznými pravidlami ustanovenými členským štátom pre tieto činnosti,
-	vypúšťanie malých množstiev látok na vedecké účely pre charakterizovanie, ochranu alebo ozdravenie vodných útvarov v obmedzenom, striktne nevyhnutnom množstve pre dané účely
za predpokladu, že takéto vypúšťania nebudú ústupkom vzhľadom k dosiahnutiu environmentálnych cieľov stanovených pre tento útvar podzemnej vody;	D	NZ	§ 37 (6)	Na   základe    priaznivých   výsledkov   predchádzajúceho zisťovania  môže orgán  štátnej vodnej  správy povoliť  vypúšťanie použitých geotermálnych vôd, osobitných  vôd alebo vôd vyčerpaných pri  stavebných  prácach  do  toho  istého  zvodneného  kolektora, z ktorého boli odobraté.	Ú		upraví vykonávací predpis		
k	(k)	opatrení v súlade s činnosťou uskutočňovanou podľa článku 16 na odstránenie znečistenia povrchových vôd látkami špecifikovanými v zozname prioritných látok dohodnutých podľa článku 16(2) a na postupné znižovanie znečistenia inými látkami, ktoré by ináč zabránilo členským štátom dosiahnuť ciele stanovené v článku 4 pre útvary povrchových vôd;							upraví vykonávací predpis		
l	(l)	akýchkoľvek opatrení potrebných na predchádzanie významným únikom znečisťujúcich látok z technických zariadení a na zabránenie a/alebo zníženie vplyvu náhodného havarijného znečistenia, napríklad v dôsledku povodní, vrátane dôkladných detekčných alebo výstražných systémov takýchto udalostí, v prípade nepredvídateľných havarijných udalostí, všetkých vhodných opatrení na zníženie rizika, ktoré pre vodné ekosystémy predstavujú.	N	NZ

	§ 39 (2)
(3)

	(2) Ten, kto zaobchádza s nebezpečnými látkami je povinný dodržiavať osobitné predpisy,44) ktoré ustanovujú  za akých podmienok možno s takýmito látkami  zaobchádzať z hľadiska ochrany kvality povrchových vôd a podzemných vôd. Ak zaobchádzanie s nebezpečnými látkami z  hľadiska ochrany vôd neupravujú osobitné predpisy, je ten, kto s takýmito látkami zaobchádza  povinný urobiť potrebné opatrenia, aby pri ich zaobchádzaní nevnikli do povrchových vôd alebo do podzemných vôd alebo neohrozili ich kvalitu. Takýmito opatreniami sú  najmä
a)	umiestňovať stavby a zariadenia, v ktorých sa zaobchádza  s nebezpečnými látkami tak, aby  sa pri mimoriadnych okolnostiach mohlo účinne zabrániť nežiadúcemu úniku týchto látok do pôdy, podzemných vôd alebo do stokovej siete a aby sa tým zabránilo ich nežiadúcemu zmiešaniu s odpadovými vodami alebo s vodou z povrchového odtoku,
b)	používať len také zariadenia, technologické postupy alebo iné spôsoby zaobchádzania s nebezpečnými látkami, ktoré sú vhodné aj z hľadiska ochrany vôd,
c)	zabezpečovať  prevádzku stavieb a zariadení zamestnancami oboznámenými s osobitnými predpismi, bezpečnostnými predpismi a s podmienkami určenými na zaobchádzanie s nebezpečnými látkami z hľadiska ochrany vôd, 
d)	pravidelne vykonávať kontroly skladov, skládok, skúšok tesnosti potrubí, nádrží a prostriedkov na prepravu nebezpečných látok, ako aj vykonávať ich pravidelnú údržbu a opravu, 
e)	vybudovať a riadne prevádzkovať účinné kontrolné systémy na včasné zistenie úniku nebezpečných látok, na pravidelné hodnotenie výsledkov sledovania a oznamovať výsledky  orgánu štátnej vodnej správy,
f)	ďalšie opatrenia potrebné podľa charakteru nebezpečnej látky a spôsobu zaobchádzania s ňou.
(3) Ten, kto pravidelne zaobchádza v rámci výrobného procesu alebo inej činnosti, s tuhými škodlivými látkami v množstve väčšom ako 1 t alebo s kvapalnými škodlivými látkami v množstve väčšom ako 1 m3 alebo zaobchádza s tuhými  obzvlášť škodlivými látkami v množstve väčšom ako 0,3 t alebo s kvapalnými obzvlášť škodlivými látkami v množstve väčšom ako 0,3 m,3  je povinný vykonať okrem opatrení uvedených v odseku 2 aj tieto opatrenia:
a) zostaviť plán preventívnych opatrení na zamedzenie vzniku neovládateľného úniku nebezpečných látok do životného prostredia a na postup v prípade ich úniku (ďalej len    
     „havarijný plán“), predložiť ho orgánu štátnej vodnej správy na schválenie a oboznámiť s nim zamestnancov,
a)	 vybaviť pracoviská špeciálnymi prístrojmi a prostriedkami potrebnými na zneškodnenie úniku nebezpečných látok do vôd alebo prostredia súvisiaceho s vodou.	Ú				
11
(4)	”Doplnkové” opatrenia sú opatrenia navrhnuté a zavedené dodatočne k základným opatreniam za účelom dosiahnutia cieľov stanovených podľa článku 4. Časť B prílohy VI obsahuje otvorený zoznam takýchto opatrení.
Členské štáty môžu prijať aj ďalšie doplnkové opatrenia na zabezpečenie dodatočnej ochrany alebo zlepšenia stavu vôd spadajúcich do kompetencie tejto smernice, vrátane uplatnenia príslušných medzinárodných dohôd uvedených v článku 1.							upraví vykonávací predpis		
11
(5)	Tam kde výsledky monitorovania alebo iné údaje naznačujú, že dosiahnutie cieľov stanovených pre vodný útvar podľa článku 4 nie je pravdepodobné, členský štát zabezpečí:
-	preskúmanie príčin možného neúspechu,
-	primerané preskúmanie a revíziu príslušných povolení a preverení,
-	primerané preverenie a aktualizáciu monitorovacích programov, a 
-	zavedenie doplnkových opatrení potrebných na dosiahnutie stanovených cieľov vrátane, ak je to potrebné, zavedenia prísnejších environmentálnych noriem kvality podľa postupov stanovených v prílohe V. 
Tam kde sú tieto príčiny výsledkom mimoriadnych nepredvídateľných okolností spôsobených prírodnými silami alebo vyššou mocou, najmä extrémne povodne a dlhodobé suchá, členské štáty môžu určiť doplnkové opatrenia za prakticky nerealizovateľné s ohľadom na článok 4(6).	N	NZ	§ 16 (5)  a)	Za nesplnenie  environmentálnych cieľov sa nepovažuje
a) dočasné zhoršenie stavu vodných útvarov, v dôsledku výnimočných prírodných vplyvov, alebo iných nepredvídateľných okolností najmä povodní, dlhodobého sucha  alebo mimoriadneho zhoršenia kvality vôd,

	Ú		upraví vykonávací predpis		
11
(6)	Pri zavádzaní opatrení podľa odseku 3 podniknú členské štáty všetky primerané opatrenia, aby sa nezvýšilo znečistenie morských vôd. Bez dotknutia existujúcich právnych predpisov, výkon  opatrení v súlade s odsekom 3 nesmie viesť v žiadnom prípade, či už priamo alebo nepriamo, k zvýšenému znečisteniu povrchových vôd. Táto požiadavka sa nebude uplatňovať v prípadoch, ak by mala za následok zvýšené znečistenie životného prostredia ako celku. 	N	NZ	§ 17 (5)	Opatrenia prijaté na ochranu vôd a na obmedzovanie alebo  na vylúčenie vypúšťania niektorých znečisťujúcich látok do povrchových vôd alebo do podzemných vôd, nesmú mať za následok zvyšovanie znečisťovania21) iných zložiek životného prostredia najmä ovzdušia a  pôdy.	Ú				
11
(7)	Programy opatrení budú ustanovené najneskôr do deviatich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice a všetky opatrenia budú funkčné najneskôr do 12 rokov od tohoto dátumu.	N	NZ	§14 (3)

§ 15
(4)

	Vodný plán Slovenska schváli vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) a jeho záväznú čas, ktorá obsahuje program opatrení vyhlási nariadením. Schválený vodný plán Slovenska sa prehodnocuje a aktualizuje najmenej každých šesť rokov.

Opatrenia na dosiahnutie environmentálnych cieľov prijaté v programe opatrení sa musia realizovať do troch rokov od schválenia Vodného plánu Slovenska a schválenia plánu manažmentu povodia.	Ú				
11
(8)	Programy opatrení budú preverované a podľa potreby aktualizované najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti  tejto smernice a následne každých šesť rokov. Všetky nové alebo revidované opatrenia ustanovené aktualizovaným programom budú funkčné do troch rokov od ich ustanovenia.	N				Ú				
12
(1)	Problémy, ktoré sa nedajú riešiť na úrovni členského štátu
Ak členský štát zistí skutočnosť, ktorá má dopad na hospodárenie s jeho vodami, ale tento členský štát ju nemôže riešiť, môže oznámiť túto skutočnosť komisii a ktorémukoľvek inému dotknutému členskému štátu s odporúčaniami na jej vyriešenie.	n. a. 				N				
12
(2)	Komisia odpovie na každú správu alebo odporúčanie členských štátov v priebehu šiestich mesiacov.	n. a.				N				
13
(1)	Plány vodohospodárskeho manažmentu povodia
Členské štáty zabezpečia vypracovanie plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia pre každé správne územie povodia ležiace úplne na ich území.		N		§13
(1)	(1)	Plán manažmentu povodia je základným nástrojom na dosiahnutie cieľov vodného plánovania v oblastiach povodí, ktorý na základe vykonaných analýz súčasného stavu povrchových vôd a podzemných vôd a zhodnotenia vplyvu ľudskej činnosti na vodné pomery ustanovuje environmentálne ciele a programy opatrení na ich dosiahnutie vrátane finančného zabezpečenia. Plán manažmentu povodia sa povinne využíva v krajinnom plánovaní alebo môže byť krajinným plánom.  	Ú				
13
(2)	V prípade medzinárodného správneho územia povodia spadajúceho úplne do územia spoločenstva, členské štáty zabezpečia koordináciu za účelom vypracovania jediného medzinárodného plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia. Tam, kde sa takýto medzinárodný plán nevypracuje, členské štáty vypracujú plány vodohospodárskeho manažmentu povodia  pokrývajúce aspoň tie časti medzinárodného správneho územia povodia, ktoré patria k ich územiu, aby dosiahli ciele tejto smernice.	N	NZ	§14 (1)	Vodný plán Slovenska je strategický dokument vodného plánovania, ktorý určuje rámcové úlohy na ochranu a zlepšenie stavu povrchových vôd a podzemných vôd a vodných ekosystémov, na trvaloudržateľné a hospodárneho využívania vôd, na zlepšenie vodných pomerov, na zabezpečenie územného systému ekologickej stability a na ochranu pred škodlivými účinkami vôd.	Ú				
13
(3)	V prípade medzinárodného správneho územia povodia siahajúceho za hranice spoločenstva, členské štáty sa budú snažiť vypracovať jediný plán vodohospodárskeho manažmentu povodia, a ak to nebude možné, plán bude pokrývať aspoň časť medzinárodného správneho územia povodia ležiaceho na území príslušného členského štátu.	N	NZ	§14 (1)	Vodný plán Slovenska je strategický dokument vodného plánovania, ktorý určuje rámcové úlohy na ochranu a zlepšenie stavu povrchových vôd a podzemných vôd a vodných ekosystémov, na trvaloudržateľné a hospodárneho využívania vôd, na zlepšenie vodných pomerov, na zabezpečenie územného systému ekologickej stability a na ochranu pred škodlivými účinkami vôd.	Ú				
13
(5)	Plány vodohospodárskeho manažmentu povodia môžu byť doplnené vypracovaním podrobnejších programov a plánov manažmentu pre čiastkové povodie, sektor, problém, určitý typ vôd, ktoré sa budú zaoberať jednotlivými aspektmi hospodárenia s vodou. Zavádzanie týchto opatrení nezbavuje členské štáty žiadnych záväzkov vyplývajúcich z ostatných častí tejto smernice.	D								
13
(6)	Plány vodohospodárskeho manažmentu povodia budú zverejnené najneskôr do deviatich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice.	N	NZ	§13 (3)
a)	Na vypracovanie, prehodnocovanie a aktualizáciu plánu manažmentu povodia sa určuje tento časový a vecný postup: 
a) do 31. decembra  2004 vykonať analýzy charakteristík čiastkového povodia, zhodnotiť dopady ľudských činností na stav povrchových vôd a podzemných vôd a vypracovať  ekonomické analýzy nakladania s vodami; v prípade potreby ich aktualizovať do 31. decembra 2013 a následne každých šesť rokov,	Ú				
13
(7)	Plány vodohospodárskeho manažmentu povodia budú prehodnotené a aktualizované najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice a následne každých šesť rokov.	N				Ú				
14
(1)	Informovanie verejnosti a konzultácie s verejnosťou
Členské štáty budú podporovať aktívnu účasť všetkých zainteresovaných strán na zavádzaní tejto smernice, najmä pri vypracovaní, prehodnocovaní a aktualizovaní plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia. Členské štáty zabezpečia, že pre každé správne územie povodia uverejnia  a sprístupnia na pripomienkovanie verejnosti, vrátane užívateľov:
(a)	časový harmonogram a pracovného programu na vypracovanie plánu, vrátane ustanovenia opatrení týkajúcich sa konzultácií, ktoré sa majú realizovať aspoň tri roky pred začiatkom obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje;
(b)	predbežný prehľad dôležitých problémov hospodárenia s vodou zistených v povodí aspoň dva roky pred začiatkom obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje;
(c)	kópie návrhu plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia aspoň jeden rok pred začiatkom obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje.
Na požiadanie sa umožní prístup k podkladom a informáciám použitým pri spracovaní návrhu plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia.	N	NZ	§13 (3)  b) 
až 
e)	Na vypracovanie, prehodnocovanie a aktualizáciu plánu manažmentu povodia sa určuje tento časový a vecný postup:
b)	do 31. decembra 2006 vypracovať a zverejniť časový a vecný harmonogram prípravy návrhu plánu manažmentu povodia a určiť spôsob a formu oboznamovania  verejnosti,
c)	 do 31. decembra 2007 vypracovať a zverejniť identifikáciu významných vodohospodárskych problémov, ktoré sa týkajú nakladania s vodami, určiť výrazne zmenené vodné útvary, navrhnúť menej prísne environmentálne ciele, prípadne navrhnúť predĺženie lehôt ich dosiahnutia,
d)	 do 31. decembra 2008 vypracovať a zverejniť návrh plánu manažmentu povodia a sprístupniť ho verejnosti,
e)	vypracovať konečný návrh plánu manažmentu povodia a zabezpečiť jeho schválenie do 31. decembra 2009.	Ú				
14 (2)	Členské štáty poskytnú aspoň šesť mesiacov na podanie písomných pripomienok k týmto dokumentom, za účelom aktívnej účasti a konzultácie.	N	NZ	§13
(4)
b)	Na vypracovanie, prehodnocovanie a aktualizáciu plánu manažmentu povodia sa určuje tento časový a vecný postup:
b) do 31. decembra 2006 vypracovať a zverejniť časový a vecný harmonogram prípravy návrhu plánu manažmentu povodia a určiť spôsob a formu oboznamovania  verejnosti,
	Ú				
14
(3)	Odseky 1 a 2 budú platiť rovnako pre aktualizované plány vodohospodárskeho manažmentu povodia.	N	NZ	§13 (4)
a)	Na vypracovanie, prehodnocovanie a aktualizáciu plánu manažmentu povodia sa určuje tento časový a vecný postup: 
a) do 31. decembra  2004 vykonať analýzy charakteristík čiastkového povodia, zhodnotiť dopady ľudských činností na stav povrchových vôd a podzemných vôd a vypracovať  ekonomické analýzy nakladania s vodami; v prípade potreby ich aktualizovať do 31. decembra 2013 a následne každých šesť rokov,	Ú				
15
(1)	Predkladanie správ
Členské štáty zašlú kópie plánov vodohospodárskeho manažmentu povodí a všetkých následných aktualizácií komisii a každému dotknutému členskému štátu najneskôr do troch mesiacov od ich zverejnenia:
(a)	v prípade správnych území povodí nachádzajúcich sa výlučne na území členského štátu, všetky plány vodohospodárskeho manažmentu povodia pokrývajúce príslušné štátne územie a publikované podľa článku 13;
(b)	v prípade medzinárodného správneho územia povodia, aspoň tú časť plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia, ktorá pokrýva územie členského štátu.	N	NZ	§ 59 (2)	Ministerstvo plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii vo vodnom plánovaní, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy a podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právnych aktov Európskeho spoločenstva.	Ú				
15
(2)	Členské štáty predložia súhrnné správy o:
-	analýzach požadovaných podľa článku 5, a
-	monitorovacích programoch navrhnutých podľa článku 8
spracované pre účely prvého plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia do troch mesiacov od ich dokončenia.									
15
(3)	Členské štáty predložia do troch rokov od zverejnenia každého plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia alebo jeho aktualizácie podľa článku 13, priebežnú správu popisujúcu pokrok dosiahnutý v  zavádzaní plánovaného programu opatrení.									
16
(1)	Stratégie zabraňujúce znečisťovaniu vôd
Európsky parlament a rada prijmú konkrétne opatrenia proti znečisťovaniu vôd jednotlivými znečisťujúcimi látkami alebo skupinami znečisťujúcich látok predstavujúcich významné riziko pre vodné prostredie alebo prostredníctvom vodného prostredia, vrátane rizík pre vody využívané na odber pitnej vody. Príslušné opatrenia budú zamerané na významnú redukciu týchto znečisťujúcich látok, a v prípade prioritných nebezpečných  látok určených článkom 2(30), na zastavenie alebo postupné ukončenie vypúšťania, emisií a únikov. Takéto opatrenia budú prijaté na základe návrhov predložených komisiou v súlade s postupmi vymedzenými v zmluve.	n. a.				N				
16
(2)	Komisia predloží návrh ustanovujúci zoznam prioritných látok vybraných spomedzi tých, ktoré predstavujú významné riziko pre vodné prostredie alebo prostredníctvom vodného prostredia. Pre uskutočnenie opatrení budú zoradené látky na základe rizika, ktoré predstavujú pre vodné prostredie alebo prostredníctvom vodného prostredia určeného podľa:
(a)	hodnotenia rizika podľa nariadenia rady (EHS) 793/93 (), smernice rady 91/414/EHS () a smernice Európskeho parlamentu a rady 98/8/ES (), alebo
(b)	výberového hodnotenia rizík  (podľa metodiky nariadenia Rady (EHS) 793/93) zameraných výlučne na vodnú ekotoxicitu a na  toxicitu pre človeka prostredníctvom vodného prostredia. 
Ak je to nevyhnutné pre dodržanie časového harmonogramu ustanoveného v odseku 4, budú pri uskutočnení opatrení zoradené látky na základe rizika, ktoré predstavujú pre vodné prostredie alebo prostredníctvom vodného prostredia, ktoré sa určí  zjednodušeným postupom hodnotenia na základe rizík založených na vedeckých princípoch s dôrazom na:
-	zistenia týkajúce sa vlastného rizika spojeného s príslušnou látkou, konkrétne jej vodnej ekotoxicity a  toxicity pre človeka prostredníctvom expozičných ciest cez vodu, a 
-	zistenia z monitoringu rozsiahleho znečistenia životného prostredia, a
-	iné preukázané faktory, ktoré môžu indikovať možnosť rozsiahleho znečistenia životného prostredia, napríklad rozsah výroby alebo používania predmetnej látky a spôsoby jej používania	n. a. 				N				
16
(3)	Návrh komisie určí aj prioritné nebezpečné látky. Pritom zohľadní výber látok, ktorý je predmetom záujmu príslušných právnych predpisov spoločenstva týkajúcich sa nebezpečných látok alebo príslušných medzinárodných dohôd. 		n. a. 				N				
16
(4)	Komisia prehodnotí prijatý zoznam prioritných látok najneskôr do štyroch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice a následne každé štyri roky a podľa potreby predloží návrhy.	n. a. 				N				
16
(5)	Pri príprave svojho návrhu zohľadní komisia odporúčania vedeckého výboru pre toxicitu, ekotoxicitu a životné prostredie, členských štátov, Európskeho parlamentu, Európskej agentúry pre životné prostredie, výskumných programov Spoločenstva, medzinárodných organizácií, v ktorých je spoločenstvo členom, európskych podnikateľských organizácií vrátane tých, ktoré reprezentujú malé a stredné podniky, európskych environmentálnych organizácií a ďalšie dostupné relevantné informácie	n. a. 				N				
16
(6)	Pre prioritné látky komisia predloží návrhy regulácie pre:
-	postupné zníženie vypúšťania, emisií a únikov predmetných látok, a najmä
-	zastavenie alebo postupné ukončenie vypúšťania, emisií a únikov  látok identifikovaných v súlade s odsekom 3, vrátane primeraného časového harmonogramu realizácie týchto opatrení. Časový harmonogram nepresiahne obdobie 20 rokov od prijatia zodpovedajúcich návrhov Európskym parlamentom a radou v súlade s ustanoveniami tohto článku.
Pritom bude identifikovať primeranú nákladovo efektívnu a proporčnú úroveň a kombináciu regulácií produktov a procesov ako v prípade bodových tak aj difúznych zdrojov a v celom spoločenstve sa pre spôsoby regulácií zohľadnia jednotné hodnoty emisných limitov. Ak je to vhodné, môže sa na úrovni spoločenstva zaviesť postup regulácie procesov pre jednotlivé sektory. Ak regulácia produktov zahŕňa preskúmanie príslušných povolení vydaných podľa smernice 91/414/EHS a smernice 98/8/ES, takéto prehodnotenie sa uskutoční v súlade s ustanoveniami týchto smerníc. Každý návrh regulácie ustanoví aj spôsob jej posudzovania, aktualizácie a  hodnotenia účinnosti. 	n. a. 				N				
16
(7)	Komisia predloží návrhy noriem kvality aplikovateľných pre koncentrácie prioritných látok v povrchovej vode, sedimentoch alebo živých organizmoch.	n. a.				N				
16
(8)	V súlade s odsekmi 6 a 7 najneskôr do dvoch rokov od zahrnutia príslušnej látky do zoznamu prioritných látok predloží komisia návrhy aspoň pre reguláciu emisií z bodových zdrojov znečistenia a environmentálne normy kvality. Ak nedôjde  na úrovni spoločenstva k dohode do šiestich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice, členské štáty zavedú pre látky obsiahnuté v prvom zozname prioritných látok pre všetky povrchové vody ovplyvnené vypúšťaním týchto látok environmentálne normy kvality, a regulácie hlavných zdrojov takéhoto vypúšťania, okrem iného na základe zváženia všetkých technických možností zníženia znečistenia. Pre látky následne zahrnuté do zoznamu prioritných látok prijmú členské štáty, ak nedôjde na úrovni spoločenstva k dohode, príslušné opatrenia do piatich rokov od dátumu ich  zahrnutia  do zoznamu.	n. a.				N				
16
(9)	Komisia môže pripraviť stratégie zabraňujúce znečisťovaniu vôd akýmikoľvek ďalšími znečisťujúcimi látkami alebo skupinami znečisťujúcich látok, vrátane akéhokoľvek znečistenia, ktoré vznikne ako následok havárií.	n. a.				N				
16
(10)	Pri príprave návrhov podľa odsekov 6 a 7 komisia preskúma aj všetky smernice uvedené v prílohe IX. Do termínu uvedeného v odseku 8 navrhne revíziu regulácií uvedených v Prílohe IX pre všetky látky zahrnuté v zozname prioritných látok a primerané opatrenia vrátane možného zrušenia regulácií podľa prílohy IX všetky ostatné látky. 
Všetky regulácie uvedené v prílohe IX navrhnuté na revíziu sa rušia dňom nadobudnutia účinnosti príslušných revízií.	n. a. 				N				
16
(11)	Zoznam prioritných látok zmienený v odsekoch 2 a 3 navrhnutý komisiou sa po jeho prijatí Európskym parlamentom a radou stane prílohou X k tejto smernici. Jeho revízia spomínaná v odseku 4 sa bude riadiť rovnakým postupom.	n. a.				N				
17
(1)	Európsky parlament a  rada prijmú príslušné opatrenia na prevenciu a reguláciu znečisťovania podzemnej vody. Tieto opatrenia budú zamerané na dosiahnutie dobrého chemického stavu podzemnej vody v súlade s článkom 4 (1) (b) a budú uvedené do činnosti na základe návrhov predložených komisiou do dvoch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice v súlade s postupmi vymedzenými v zmluve.	n. a.				N				
17
(2)	Pri navrhovaní opatrení zohľadní komisia  analýzu uskutočnenú podľa článku 5 a prílohy II. Ak budú k dispozícii údaje, tieto opatrenia budú navrhnuté skôr a budú zahŕňať:
(a)	kritériá pre hodnotenie dobrého chemického stavu podzemnej vody v súlade s prílohou II.2.2 a prílohou V 2.3.2 a 2.4.5;
(b)	kritériá pre identifikáciu významných a trvalo vzostupných trendov a pre definovanie počiatočných bodov zvrátenia trendov, ktoré sa použijú v súlade s prílohou V 2.4.4.	n. a.				N				
17
(3)	Opatrenia vyplývajúce z aplikácie odseku 1 budú zahrnuté do programov opatrení požadovaných podľa článku 11.	N	NZ	§ 40 (2)	Ten, kto zaobchádza s nebezpečnými látkami je povinný dodržiavať osobitné predpisy,44) ktoré ustanovujú  za akých podmienok možno s takýmito látkami  zaobchádzať z hľadiska ochrany kvality povrchových vôd a podzemných vôd. Ak zaobchádzanie s nebezpečnými látkami z  hľadiska ochrany vôd neupravujú osobitné predpisy, je ten, kto s takýmito látkami zaobchádza  povinný urobiť potrebné opatrenia, aby pri ich zaobchádzaní nevnikli do povrchových vôd alebo do podzemných vôd alebo neohrozili ich kvalitu. Takýmito opatreniami sú  najmä
g)	umiestňovať stavby a zariadenia, v ktorých sa zaobchádza  s nebezpečnými látkami tak, aby  sa pri mimoriadnych okolnostiach mohlo účinne zabrániť nežiadúcemu úniku týchto látok do pôdy, podzemných vôd alebo do stokovej siete a aby sa tým zabránilo ich nežiadúcemu zmiešaniu s odpadovými vodami alebo s vodou z povrchového odtoku,
h)	používať len také zariadenia, technologické postupy alebo iné spôsoby zaobchádzania s nebezpečnými látkami, ktoré sú vhodné aj z hľadiska ochrany vôd,
i)	zabezpečovať  prevádzku stavieb a zariadení zamestnancami oboznámenými s osobitnými predpismi, bezpečnostnými predpismi a s podmienkami určenými na zaobchádzanie s nebezpečnými látkami z hľadiska ochrany vôd, 
j)	pravidelne vykonávať kontroly skladov, skládok, skúšok tesnosti potrubí, nádrží a prostriedkov na prepravu nebezpečných látok, ako aj vykonávať ich pravidelnú údržbu a opravu, 
k)	vybudovať a riadne prevádzkovať účinné kontrolné systémy na včasné zistenie úniku nebezpečných látok, na pravidelné hodnotenie výsledkov sledovania a oznamovať výsledky  orgánu štátnej vodnej správy,
l)	ďalšie opatrenia potrebné podľa charakteru nebezpečnej látky a spôsobu zaobchádzania s ňou.	Ú				
17
(4)	Ak nebudú prijaté kritériá podľa odseku 2 na úrovni spoločenstva, členské štáty zavedú vhodné kritériá najneskôr do piatich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice.							upraví vykonávací predpis		
17
(5)	Ak nebudú prijaté kritériá podľa odseku 4 na národnej úrovni, bude sa za počiatočný bod zvrátenia trendu považovať maximum zo 75% úrovne normy kvality ustanoveného platným právnym predpisom spoločenstva pre podzemnú vodu.							upraví vykonávací predpis		
18
(1)	Komisia uverejní správu o zavádzaní tejto smernice najneskôr do 12 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice a následne každých šesť rokov a postúpi ju Európskemu parlamentu a rade.	n. a.				N				
18
(2)	Správa bude obsahovať:
(a)	zhodnotenie  pokroku v implementácii tejto smernice;
(b)	zhodnotenie stavu povrchovej vody a podzemnnej vody v spoločenstve vypracované v spolupráci s Európskou agentúrou pre životné prostredie;
(c)	prehľad plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia predložených v súlade s článkom 15, vrátane návrhov na zlepšenie budúcich plánov;
(d)	súhrn odoziev na každú správu alebo odporúčanie predložené komisii členskými štátmi v zmysle článku 12;
(e)	súhrn všetkých návrhov, obmedzujúcich opatrení a stratégií vypracovaných podľa článku 16;
(f)	súhrn odoziev na pripomienky Európskeho parlamentu a rady k predchádzajúcim správam o implementácii.	n. a.				N				
18
(3)	Komisia taktiež uverejní správu o pokroku v implementácii založenú na súhrnných správach členských štátov predkladaných podľa článku 15 (2) a predloží ju Európskemu parlamentu a členským štátom najneskôr do dvoch rokov od dátumov uvedených v článku 5 a 8.	n. a.				N				
18
(4)	V priebehu troch rokov od vydania každej správy podľa odseku 1 uverejní komisia priebežnú správu opisujúcu pokrok v implementácii na základe priebežných správ členských štátov podľa článku 15 (3). Túto predloží Európskemu parlamentu a rade.	n. a.				N				
18
(5)	Komisia zvolá podľa potreby, v súlade s cyklom podávania správ, konferenciu zainteresovaných strán jednotlivých členských štátov o vodnej politike spoločenstva, zameranú na pripomienkovanie správ komisie o implementácii a výmenu skúseností. 
Medzi účastníkmi by mali byť zástupcovia oprávnených orgánov, Európskeho parlamentu, mimovládnych organizácií, sociálnych a hospodárskych partnerov, spotrebiteľských organizácií, akademických a iných odborníkov.	n. a.				N				
19
(1)	Plány na budúce opatrenia spoločenstva
Komisia predloží raz ročne výboru uvedenému v článku 21 za účelom informácie  predbežný plán opatrení majúcich dopad na právnu úpravu týkajúcu sa vôd, ktoré plánuje navrhnúť v blízkej budúcnosti vrátane akýchkoľvek opatrení vyplývajúcich z návrhov, regulačných opatrení a stratégií vyvíjaných podľa článku 16. Prvú takúto prezentáciu urobí komisia najneskôr do dvoch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice. 	n. a.				N				
19
(1)	Komisia prehodnotí túto smernicu najneskôr do 19 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti a navrhne všetky  potrebné zmeny.	n. a.				N				
20
(1)	Technické úpravy smernice
Prílohy I, III a časť 1.3.6 prílohy V môžu byť prispôsobené vedecko-technickému pokroku v súlade s postupmi vymedzenými v článku 21, so  zreteľom na  obdobia prehodnocovania a aktualizácie plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia podľa článku 13. V  prípade potreby môže komisia prijať usmernenia pre implementáciu Príloh II a V v súlade s postupmi vymedzenými v článku 21.	n. a.				N				
20
(2)	Pre účely prenosu a spracovania údajov, vrátane štatistických a kartografických dát, sa môžu pre účely odseku 1 ustanoviť technické formáty v súlade s postupmi  vymedzenými v článku 21.	n. a.				N				
21
(1)	Riadiaci výbor
Komisii bude nápomocný výbor (ďalej len ”výbor”)	n. a.				N				
21
(2)	V prípade odkazu na tento článok, budú uplatňované články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES s ohľadom na  ustanovenia článku 8 toho istého rozhodnutia.
Obdobie uvedené v článku 5(6) rozhodnutia 1999/468/ES bude ustanovené na tri mesiace.	n. a.				N				
21
(3)	Výbor prijme svoj rokovací poriadok.	n. a.				N				
22
(1)	S účinnosťou 7 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice sa ruší nasledovné:
-	Smernica 75/440/EHS zo 16. júna 1975 o požadovanej kvalite povrchových vôd určených na odber pitnej vody v členských štátoch (),
-	Rozhodnutie rady 77/795/EHS z 12. decembra 1977 ustanovujúce  spoločný postup na výmenu informácií o kvalite sladkých povrchových vôd v spoločenstve (),
-	Smernica rady 79/869/EHS z 9. októbra 1979 o metódach merania, frekvencii odberov a analýzy  vzoriek povrchových vôd určených na odber pitnej vody v členských štátoch ().	n. a.				N				
22
(2)	S účinnosťou 13 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice sa ruší nasledovné:
-	Smernica rady 78/659/EHS z 18. júla 1978 o kvalite sladkých vôd vyžadujúcich ochranu alebo zlepšenie z dôvodu podpory života rýb (),
-	Smernica rady 79/923/EHS z 30. októbra 1979 o požadovanej kvalite vôd pre mäkkýšov (),
-	Smernica rady 80/68/EHS zo 17. decembra 1979 o ochrane podzemnej vody pred znečistením spôsobeným určitými nebezpečnými látkami, 
-	Smernica 76/464/EHS, s výnimkou článku 6, ktorý bude zrušený k termínu nadobudnutia účinnosti tejto smernice.	n. a.				N				
22
(3)	Pre smernicu 76/464/EHS budú platiť nasledujúce prechodné ustanovenia:
a)	zoznam prioritných  látok prijatých podľa článku 16 tejto smernice nahradí zoznam látok považovaných za prioritné v oznámení komisie z 22. júna 1982 postúpenom rade;
b)	na účely článku 7 smernice 76/464/EHS môžu členské štáty uplatniť princípy na identifikáciu problémov znečistenia a látok, ktoré ich zapríčiňujú, zavádzanie noriem kvality a prijímanie opatrení, ktoré sú uvedené v tejto smernici.	n. a.				N				
22
(4)	Environmentálne ciele uvedené v článku 4 a environmentálne normy kvality ustanovené v prílohe IX a následne podľa článku 16 (7), a  členskými štátmi podľa prílohy V pre látky, ktoré sa nenachádzajú v  zozname prioritných látok a podľa článku 16 (8) pokiaľ ide o prioritné látky, pre ktoré zatiaľ neboli stanovené normy spoločenstva, sa budú považovať za environmentálne normy kvality pre účely bodu 7 článku 2 a článku 10 smernice 96/61/ES.	n. a.				N				
22
(5)	Ak látka uvedená  v zozname prioritných látok prijatom podľa článku 16 nie je zahrnutá v prílohe VIII k tejto smernici alebo v prílohe III k smernici č. 96/61/ES, tieto prílohy sa doplnia o danú látku.	n. a.				N				
22
(6)	Environmentálne ciele stanovené v prvom pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia vyžadovanom touto smernicou pre útvary povrchových vôd budú uplatňovať normy kvality aspoň tak prísne ako sú tieto požadované pre uskutočnenie smernice 76/464/EHS.	n. a.				N				
23	Sankcie
Členské štáty stanovia sankcie za porušenie národných ustanovení prijatých v zmysle tejto smernice. Takto ustanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odradzujúce.	N	NZ	§ 74 a nasl.	Zodpovednosť za porušenie povinností	Ú				
24
(1)	Zavádzanie
1.	Najneskôr do 22. decembra 2003 nadobudnú v členských štátoch účinnosť zákony,   správne predpisy a  administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Členské štáty o tom budú okamžite informovať komisiu.
Tieto opatrenia prijaté členskými štátmi musia obsahovať odkaz na túto smernicu alebo k nim bude takýto odkaz pri ich oficiálnom zverejnení pripojený. Spôsob realizácie odkazu si stanovia členské štáty.	n. a.				N				
24
(2)	Členské štáty oboznámia komisiu so znením základných ustanovení vnútroštátnych zákonov, ktoré prijmú v oblasti riadiacej sa touto smernicou. Komisia o tom upovedomí ostatné členské štáty.	n. a.				N				
25	Účinnosť
Táto smernica nadobúda účinnosť dňom zverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.	n. a.				N				
26	Adresáti
Táto smernica je adresovaná členským štátom	n. a.				N				
Pr. I	INFORMÁCIE POŽADOVANÉ PRE VYTVORENIE ZOZNAMU OPRÁVNENÝCH ORGÁNOV							upraví vykonávací predpis		
Pr. II
1.	POVRCHOVÉ VODY							upraví vykonávací predpis		
Pr. II
2. 	PODZEMNÉ VODY
							upraví vykonávací predpis		
Pr. 
III	EKONOMICKÁ ANALÝZA
							upraví vykonávací predpis		
Pr. IV	CHRÁNENÉ OBLASTI
1.							upraví vykonávací predpis		
Pr.
V	1.	Stav povrchovej vody
2.	 Podzemná voda							upraví vykonávací predpis		
Pr. VI	ZOZNAM OPATRENÍ, KTORÉ TREBA ZAHRNÚŤ DO PROGRAMOV OPATRENÍ							upraví vykonávací predpis		
Pr. VII	PLÁNY VODOHOSPODÁRSKEHO MANAŽMENTU POVODIA							upraví vykonávací predpis		
Pr. VIII	INDIKATÍVNY ZOZNAM HLAVNÝCH ZNEČISŤUJÚ-CICH LÁTOK
1.	Organohalogénové zlúčeniny a látky, ktoré môžu vytvárať takéto zlúčeniny vo vodnom prostredí.
2.	Organofosforové zlúčeniny.
3.	Organocínové zlúčeniny.
4.	Látky a prípravky alebo produkty ich rozkladu,  ktoré majú dokázateľné karcinogénne alebo mutagénne vlastnosti, alebo vlastnosti, ktoré môžu vo vodnom prostredí, alebo prostredníctvom vodného prostredia ovplyvniť tvorbu steroidov  štítnej žľazy, alebo iné endokrinné  funkcie. 
5.	Ťažko odbúrateľné uhľovodíky a ťažko odbúrateľné a biologicky akumulovateľné organické toxické látky.
6.	Kyanidy.
7.	Kovy a ich zlúčeniny.
8.	Arzén a jeho zlúčeniny.
9.	Biocídy a prostriedky  na ochranu rastlín.
10.	Nerozpustné látky.
11.	Látky, ktoré prispievajú k eutrofizácii (najmä dusičnany a fosforečnany).
12.	Látky, ktoré majú nepriaznivý účinok na kyslíkovú rovnováhu (merateľné pomocou ukazovateľov   BSK, CHSK, atď.).	N	NZ	Príl. 1	ZOZNAM SKUPÍN OBZVLÁŠŤ ŠKODLIVÝCH LÁTOK, ŠKODLIVÝCH LÁTOK A IM PRÍBUZNÝCH LÁTOK
ZOZNAM I
Obzvlášť škodlivé látky
Obzvlášť škodlivé  látky sú látky,  ktoré patria k  skupinám látok vybraných   hlavne  na   základe  ich   toxicity,  rozložiteľnosti a bioakumulácie,  s výnimkou  tých, ktoré  sú biologicky  neškodné alebo sa rýchlo menia na látky biologicky neškodné:
1. Organohalogénové zlúčeniny a látky,  ktoré môžu vytvárať takéto  zlúčeniny vo vodnom prostredí
2. Organické zlúčeniny fosforu
3. Organické zlúčeniny cínu
4. Látky, ktoré  majú vo vodnom prostredí  alebo pôsobením vodného prostredia karcinogénne, mutagénne alebo teratogénne účinky
5. Ortuť a jej zlúčeniny
6. Kadmium a jeho zlúčeniny
7. Perzistentné minerálne oleje a uhľovodíky ropného pôvodu
8. Kyanidy
9. Perzistentné  syntetické látky,  ktoré môžu  plávať na hladine, zostávať  v  suspenzii  alebo  klesať   ku  dnu  a  ktoré  môžu zamedzovať akékoľvek použitie vôd

ZOZNAM II
Škodlivé látky
Škodlivé  látky sú  jednotlivé látky  a skupiny  látok, ktoré majú škodlivý  vplyv  na  vodné  prostredie;  tento  vplyv  však  možno obmedziť  na danú  oblasť  v  závislosti od  charakteru recipienta a miesta, v ktorom sa tieto látky vypúšťajú:
1. Polokovy, kovy a ich zlúčeniny
   1. Zinok                                11. Cín
   2. Meď                                  12. Bárium
   3. Nikel                                13. Berýlium
   4. Chróm                                14. Bór
   5. Olovo                                15. Urán
   6. Selén                                16. Vanád
   7. Arzén                                17. Kobalt
   8. Antimón                              18. Tálium
   9. Molybdén                             19. Telúr
  10. Titán                                20. Striebro
2. Biocídy  a ich  deriváty, ktoré  nie sú  uvedené medzi obzvlášť škodlivými látkami a im príbuznými látkami
3. Látky,  ktoré  majú  škodlivý  vplyv  na  chuť, alebo pach vody a zlúčeniny spôsobujúce vznik takých látok vo vode
4. Toxické alebo perzistentné organické zlúčeniny kremíka a látky, ktoré môžu  spôsobiť vznik takých  látok vo vodách,  s výnimkou tých,  ktoré sú  biologicky neškodné  alebo sa  vo vode  rýchlo menia na neškodné látky
5. Rozložiteľné minerálne oleje a uhľovodíky ropného pôvodu
6. Fluoridy
7. Látky,  ktoré majú  nepriaznivý vplyv  na rovnováhu  kyslíka vo vode (merané  ako ukazovatele BSK5  a CHSK), a  tie, ktoré môžu  prispieť   k   eutrofizácii   (predovšetkým   zlúčeniny  dusíka a fosforu)
8. Silážne  šťavy, priemyselné  a organické  hnojivá a  ich tekuté zložky	Ú				
Pr. IX	HODNOTY EMISNÝCH LIMITOV A ENVIRONMEN-TÁLNE NORMY KVALITY
”Prípustné hodnoty” a ”kvalitatívne ciele” stanovené podľa smerníc prijatých na základe smernice 6/464/EHS sa budú pre účely tejto smernice považovať za hodnoty emisných limitov a environmentálne normy kvality. Sú stanovené v týchto smerniciach:
(i)	Smernica o vypúšťaní ortuti (82/176/EHS) ();
(ii)	Smernica o vypúšťaní kadmia (83/513/EHS) ());
(iii)	Smernica o ortuti (84/156/EHS) ();
(iv)	Smernica o vypúšťaní hexachlórocyklohexánu (84/491/EHS) (); a
(v)	Smernica o vypúšťaní nebezpečných látok (86/280/EHS) ().	N	491/2002	Príl. 7	ŠPECIFICKÉ OPATRENIA PRE OBZVLÁŠŤ ŠKODLIVÉ LÁTKY
Zoznam látok zo skupín látok uvedených v zozname I. prílohy č. 1 zákona č.  184/2002 Z.z. (ďalej  len "látky podľa  zoznamu"), na ktoré sa vzťahujú špecifické opatrenia uvedené v častiach A až C:
ortuť
kadmium
hexachlórcyklohexán - HCH
tetrachlórmetán (chlorid uhličitý)
DDT
pentachlórfenol - PCP
aldrin, dieldrin, endrin a isodrin
hexachlórbenzén - HCB
hexachlórbutadién - HCBD
trichlórmetán (chloroform)
1,2-dichlóretán - EDC
trichlóretén (trichlóretylén) - TCE
tetrachlóretén (perchlóretylén) - PCE
trichlórbenzén - TCB	Ú				
Pr. X	PRIORITNÉ LÁTKY									
Pr. XI	MAPA A
Systém A: Ekoregióny   riek a jazier
MAPA B
Systém A: 
Ekoregióny brakických a pobrežných vôd							upraví vykonávací predpis