Author: Morongová Barbora
Company: Ministerstvo kultúry SR

Návrh Stratégie rozvoja osvetovej činnosti

I. Východiská

Návrh Stratégie rozvoja osvetovej činnosti (ďalej len „stratégia“) sa zameriava                     na formuláciu aktuálneho postavenia osvetovej činnosti v kontexte domáceho 
a medzinárodného vývoja, ktoré je ovplyvnené najmä dvadsaťročnou transformáciou sektoru kultúry na Slovensku. Hlavným zámerom stratégie je navrhnúť komplexné riešenie problematiky osvetovej činnosti a zabezpečiť jej udržanie a ďalší pozitívny rozvoj. Príprava stratégie vyplýva z  Koncepcie rozvoja miestnej a regionálnej kultúry, ktorá bola  prijatá uznesením vlády Slovenskej republiky (ďalej len „SR“) č. 160 dňa 12. marca 2008. Východiskom pre prípravu koncepcie bola podrobná Analýza stavu nástrojov a trendov miestnej a regionálnej kultúry, ktorú realizovalo Národné osvetové centrum v spolupráci 
so Združením miest a obcí Slovenska v roku 2007. Pri zostavovaní materiálu sa vychádzalo z existujúcich stratégií (koncepcií) rozvoja kultúry jednotlivých samosprávnych krajov 
a  zo záverov pracovných stretnutí členov expertnej skupiny, ktorú tvorili  zástupcovia Ministerstva kultúry SR (ďalej len “MK SR“) a Národného osvetového centra, odborníci rezortu kultúry samosprávnych krajov, zamestnanci osvetových zariadení a zástupcovia Združenia miest a obcí Slovenska. Stratégia zároveň nadväzuje na ciele Koncepcie starostlivosti o tradičnú ľudovú kultúru, ktorá bola schválená uznesením vlády SR č. 666 dňa 8. augusta 2007.
Podľa zákona č. 61/2000 Z. z. o osvetovej činnosti v znení zákona 
č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých kompetencií zo štátnej správy na obce a na vyššie územné celky (ďalej len „osvetový zákon“)  sa pod osvetovou činnosťou rozumie súhrn aktivít, ktoré svojím pôsobením na základe dobrovoľnosti, záujmu a tvorivej schopnosti ľudí prispievajú k rozvoju ich osobnosti a utváraniu kultúrneho spôsobu života. 
Osvetovú činnosť zabezpečujú osvetové zariadenia, ktoré môžu mať všeobecné alebo špecializované zameranie (napr. hvezdáreň a planetárium). 
Zriaďovateľom alebo zakladateľom osvetového zariadenia podľa osvetového zákona môže byť ústredný orgán štátnej správy, samosprávny kraj, obec, iná právnická osoba alebo fyzická osoba. Štátnu správu na úseku osvetovej činnosti vykonáva MK SR, ktoré zároveň utvára právne a organizačné podmienky na zabezpečenie a rozvoj osvetovej činnosti, podporuje tvorbu a verejnú prezentáciu výsledkov osvetovej činnosti v SR a v zahraničí, 
a zriaďuje štátne osvetové zariadenie s celoštátnou pôsobnosťou. 

§ 4 ods. 3 písm. j) zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 252/1994 Z. z.

Zriaďovateľom alebo zakladateľom osvetových  zariadení s pôsobnosťou na území samosprávneho kraja je samosprávny kraj. Ten zároveň  ustanovuje vybrané osvetové zariadenie zo svojej zriaďovateľskej pôsobnosti, ktoré vykonáva odborno-poradenskú, metodickú a informačno-dokumentačnú činnosť pre ďalšie osvetové zariadenia, iné právnické osoby a fyzické osoby zabezpečujúce osvetovú činnosť na svojom území. 
Okrem osvetových zariadení napĺňa ciele osvetovej činnosti aj každá inštitúcia 
i jednotlivec, ktorí prispievajú k zvyšovaniu kultúrnej a vzdelanostnej úrovne spoločnosti, jednotlivcov, či ich komunít. 
Prijatím zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy   na obce a na vyššie územné celky v znení neskorších predpisov sa etablovala nová štruktúra miestnych a regionálnych osvetových zariadení. Presun kompetencií priniesol potrebu reetablovať systém vzťahov medzi osvetovými zariadeniami, ktoré sú v pôsobnosti rôznych stupňov verejnej správy. Zmena existenčných podmienok priniesla aj zmenu financovania osvetovej činnosti. Dané skutočnosti sa prejavili v postupnom pretrhnutí zabehaných medzi inštitucionálnych väzieb, pričom absentovala stratégia novej systémovej spolupráce v období po reforme verejnej správy a fiškálnej decentralizácii. Aktuálny osvetový zákon taktiež javí znaky, kedy už dostatočne presne nereflektuje prax a túto novú štruktúru vzťahov v oblasti zabezpečovania osvetovej činnosti. Uvedené skutočnosti sa v súčasnosti javia ako dôvody určitej stagnácie.
Ďalšími aktuálnymi nedostatkami osvetovej činnosti sú: problém koordinácie činnosti v rámci všetkých úrovní pôsobnosti (štátna, regionálna a miestna), slabé mzdové a morálne ohodnotenie pracovníkov, nedostatočná motivácia, slabé finančné zabezpečenie na realizáciu nekomerčných aktivít a podujatí, nepostačujúce vzdelanie v manažérskych zručnostiach a fundraisingu, nedostatočné využívanie financií zo zdrojov Európskej únie (ďalej len „EÚ“), štrukturálnych fondov, medzinárodných programov, zastarané a neadekvátne materiálno-technické vybavenie inštitúcií, vysoká energetická náročnosť prevádzkovania objektov v správe osvetových zariadení, ich zlý technický stav a neefektívne využívanie.  
Osvetová činnosť vo svojej podstate zvyšuje všeobecnú kultúrnu a vzdelanostnú úroveň ľudí, uspokojuje ich kultúrne a duchovné potreby, efektívne brzdí úpadok emocionálnych a etických hodnôt v spoločnosti, tlmí šírenie nevkusu a kultúrnej negramotnosti, zabezpečuje kultúrny rozvoj jednotlivcov, záujmových kolektívov, obyvateľov sídiel, kultivovanie ich osobnosti, rozvoj ich zručností, kompetencií, odhaľovanie ich nadania a predpokladov 
pre plnohodnotné uplatnenie v živote komunity, obce, regiónu  a spoločnosti ako súčasti aktívneho využívania voľného času a výchovno-vzdelávacieho procesu. Cieľom osvetovej činnosti je duchovný rozvoj osobnosti človeka, ktorý by mal vyústiť k väčšej spoločenskej zodpovednosti človeka k sebe samému a k spoločnosti ako celku.
      V záujme zdôraznenia kultúrnej podstaty obsahového zamerania osvetovej činnosti 
sa v súčasnej kultúrno-spoločenskej a výchovno-vzdelávacej praxi používa užšie špecifikovaný termín kultúrno-osvetová činnosť. Nakoľko stratégia má odzrkadľovať aktuálne potreby a stav v tejto oblasti, odhliadnuc od oficiálneho pojmu vyplývajúceho   
z osvetového zákona, budeme pre potreby stratégie používať pojem kultúrno-osvetová činnosť.  

Názvy osvetových zariadení závisia od zriaďovateľa a zakladateľa. Pri ich pomenovávaní sa nepoužíva  jednotné názvoslovie. Aktuálny zoznam existujúcich inštitúcií v správe samosprávnych krajov je uvedený v Prílohe č. 1. Pre potreby predmetnej stratégie budeme na označenie príslušných inštitúcií používať všeobecný pojem kultúrno-osvetové zariadenie. Ostatné subjekty realizujúce kultúrno-osvetovú činnosť označujeme ako subjekty kultúrno-osvetovej činnosti.

Na potreby zabezpečenia plnohodnotného rozvoja kultúrno-osvetovej činnosti je nevyhnutné definovať, skvalitniť a prepojiť jej kľúčové aktivity a činnosť tak, aby bola postupne prostredníctvom realizácie  strategickej vízie posúvaná z okraja do centra spoločenského a hospodárskeho záujmu a uznaná ako rovnocenný faktor ekonomického, sociálneho,  hospodárskeho a občianskeho rozvoja spoločnosti. 

II. Verejný záujem v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti

Na úrovni verejnej správy zriaďovatelia kultúrno-osvetových zariadení (štát, územná  samospráva) v zmysle štatútov a organizačných poriadkov a samotná verejná správa artikulujú verejnú objednávku v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti, ktorá vychádza z verejného záujmu tlmočeného občanmi SR v súlade s platnými zákonmi SR. Vychádza sa pritom aj z definície verejného záujmu v oblasti kultúry, ktorá formuluje zabezpečenie prístupu občanov ku kultúre ako verejný záujem a to vo vzťahu k jednotlivcovi i rôznym komunitám. Podporou verejného záujmu v oblasti kultúry sa má dosiahnuť najmä:
•	sebarealizácia jednotlivca, rozvoj tvorivosti a umelecká tvorba,
•	plnohodnotný život každého jednotlivca a komunity – obyvateľov miest a obcí,
•	prehĺbenie vzťahu jednotlivca ku kultúre a kultúrnym hodnotám,
•	aktívne využívanie voľného času obyvateľstva v oblasti kultúry.

Definícia verejného záujmu v oblasti kultúry je uvedená v rámci Koncepcie rozvoja miestnej a regionálnej kultúry, ako východiskového materiálu pre prípravu predmetnej stratégie.

Prostredníctvom kultúrno-osvetovej činnosti sa okrem osvetového zákona zabezpečuje plnenie a realizácia úloh mnohých závažných dokumentov, ktorými sú: Koncepcia rozvoja miestnej a regionálnej kultúry, Koncepcia starostlivosti o tradičnú ľudovú kultúru,  Národný program boja proti drogám,  Národný akčný plán pre problémy s alkoholom, Stratégia prevencie kriminality, Národný program výchovy a vzdelávania,  Akčný plán politiky mládeže, Národný program ochrany starších ľudí, Štátna rodinná politika, Štátna politika zdravia, Program ozdravenie výživy obyvateľstva, a i.. V medzinárodnom kontexte sú to napr. dohovory: UNESCO - Dohovor na ochranu nehmotného kultúrneho  dedičstva, Dohovor o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov, Odporúčanie na ochranu tradičnej kultúry a folklóru, Deklarácia OSN o právach dieťaťa, Lisabonská stratégia, Koncepcia celoživotného vzdelávania, Medzinárodná dekáda OSN 2005 – 2015  „Voda pre život“ a i..
Poslaním kultúrno-osvetovej činnosti je zabezpečenie prístupu obyvateľov ku kultúre, kultúrny rozvoj jednotlivcov, záujmových kolektívov, obyvateľov sídiel, kultivovanie ich osobnosti, rozvoj ich zručnosti, kompetencií, odhaľovanie ich nadania a predpokladov pre plnohodnotné uplatnenia v živote komunity, obce, regiónu  a spoločnosti ako súčasti aktívneho využívania voľného času a výchovno-vzdelávacieho procesu. 
Medzi najvýraznejšie oblasti kultúrno-osvetovej činnosti v súčasnosti patria: záujmovo-umelecká činnosť (ďalej len „ZUČ“)^., aktivity z oblasti starostlivosti o tradičnú ľudovú kultúru (ďalej len „TĽK“), profesijné a občianske vzdelávanie, metodické pôsobenie, tvorba databáz v oblasti kultúry, sprístupňovanie kultúrnych služieb a kultúry pre obyvateľov sídiel a regiónov, výskum a monitoring v oblasti kultúry. 

Pojem záujmová umelecká činnosť vyplýva zo zákona, v praxi sa používa aj synonymum amatérska umelecká tvorba (AUT).

Víziou rozvoja kultúrno-osvetovej činnosti na Slovensku je získanie silného spoločenského postavenia a uplatnenia kultúrno-osvetovej činnosti ako integrálnej súčasti rozvoja ľudských zdrojov, budovania znalostnej spoločnosti, zvyšovania konkurencieschopnosti spoločnosti, regiónov, sídiel a komunít, budovanie kompetencií a zručností jednotlivca a komunít na plnohodnotný život v spoločnosti.    
Vedomie existujúcich kultúrnych hodnôt, ich sprístupňovanie v spoločenskej komunikácii, ako aj vytváranie hodnôt nových je  fenoménom, ktorý je neoddeliteľnou súčasťou procesu trvalo udržateľného miestneho a regionálneho rozvoja. Podpora regionálnych a miestnych kultúrnych aktivít a kultúrneho života a dôkladné poznanie kultúrnych zdrojov územia sa stáva konkurenčnou výhodou, silnou stránkou a znakom rozvoja regiónu. 

III. Stručná analýza súčasného stavu

III. I. Súčasná sieť kultúrno-osvetových zariadení 

Súčasnú sieť kultúrno-osvetových zariadení tvoria inštitúcie: 
-	v pôsobnosti MK SR: Národné osvetové centrum a Slovenská ústredná hvezdáreň 
v Hurbanove, 
-	v pôsobnosti samosprávnych krajov: 49 kultúrno-osvetových zariadení (z toho 11 hvezdární a planetárií), 

Údaj zistený na základe aktuálnych informácií  poskytnutých jednotlivými samosprávnymi krajmi.

-	v pôsobnosti miest a obcí:  2 254/196 zariadení vykonávajúcich  kultúrno-osvetovú činnosť/z toho  s právnou subjektivitou,
-	v pôsobnosti iných právnických osôb: spolu  798/291 zariadení vykonávajúcich kultúrno-osvetovú činnosť/z toho s právnou subjektivitou, v tom: Matice slovenskej 87/18, mimovládnych neziskových organizácií - nadácií a občianskych združení 318/181, cirkví a náboženských spoločností 217/59,  iných 176/33,
-	zriadené fyzickou osobou: 107/29 zariadení vykonávajúcich kultúrno-osvetovú činnosť/ z toho s právnou subjektivitou.
Okrem kultúrno-osvetových zariadení vykonáva na Slovensku kultúrno-osvetovú činnosť 
aj 405 ostatných subjektov kultúrno-osvetovej činnosti, z toho s vlastnou právnou subjektivitou ich je 111.

Údaje sú čerpané zo štatistiky kultúry KULT za rok 2007.

Národné osvetové centrum a  Slovenská ústredná hvezdáreň v Hurbanove sú príspevkovými organizáciami v zriaďovateľskej pôsobnosti MK SR a ich existencia vyplýva 
z osvetového zákona.
Národné osvetové centrum podľa svojej zriaďovacej listiny plní funkciu  odborného pracoviska v oblasti kultúry s celoštátnou pôsobnosťou. Je rezortným odborno-metodickým pracoviskom pre osvetovú činnosť, koordinačným pracoviskom pre teóriu, výskum, analýzu, metodiku, vzdelávanie, informatiku a dokumentáciu kultúry, pracoviskom pre ďalšie vzdelávanie zamestnancov a dobrovoľných pracovníkov v oblasti kultúry a pracoviskom 
pre výskum v rezorte kultúry. 
Slovenská ústredná hvezdáreň v Hurbanove je národným metodickým centrom SR 
pre hvezdárne a planetáriá. Vykonáva špecializovanú odborno-pozorovateľskú, kultúrno-výchovnú, vedecko-výskumnú, informačno-dokumentačnú a edičnú činnosť v astronomickej oblasti. Jej poslaním je cieľavedomou činnosťou zhromažďovať, vedecky a odborne spracovávať poznatky z astronómie a príbuzných vied, za účelom ich sprístupňovania širokej verejnosti. 
Podrobný prehľad aktuálneho stavu kultúrno-osvetových zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávnych krajov je uvedený v Prílohe č. 1. Ukazovatele činnosti 
a personálneho a finančného zabezpečenia kultúrno-osvetových zariadení v pôsobnosti samosprávnych krajov za roky 2006 - 2008, ukazovatele personálneho a finančného zabezpečenia činnosti kultúrno-osvetových zariadení v pôsobnosti MK SR, financie poskytnuté na kultúrno-osvetovú činnosť prostredníctvom Grantového systému MK SR 
za roky 2006 – 2008, ukazovatele činnosti, personálneho a finančného zabezpečenia ďalších zariadení a subjektov zaoberajúcich sa kultúrno-osvetovou činnosťou za roky 2006 a 2007  a ukazovatele personálneho a finančného zabezpečenia hvezdární a planetárií v pôsobnosti samosprávnych krajov za rok 2008 obsahuje Príloha č. 2. Podrobná analýza súčasného stavu kultúrno-osvetovej činnosti je uvedená v Prílohe č. 3.  Príloha č.  4 zhŕňa obsahový záber kultúrno-osvetovej činnosti v súčasnosti a hlavné oblasti problémov, ktoré sa javia ako kľúčové vzhľadom k potrebe prehodnotenia platného osvetového zákona.

III. II.  Zhrňujúca SWOT analýza stavu kultúrno-osvetovej činnosti 

Silné stránky
•	tradície a pozitívne výsledky realizácie kultúrnych aktivít v oblasti  kultúrno-osvetovej činnosti,
•	vytvorený  formálny  (inštitucionálny)  aj   neformálny  systém  zariadení  a  subjektov     
      pôsobiacich v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti, 
•	kreatívni ľudia a dlhoročné skúsenosti s realizáciou rôznorodých kultúrnych projektov, 
•	silné pôsobenie dobrovoľníckych aktivistov pracujúcich v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti bez nároku na honorár,
•	pozitívne vnímaný sklon k získavaniu a rozširovaniu zručností u zamestnancov i dobrovoľníkov pôsobiacich v kultúrno-osvetovej činnosti, záujem o zvyšovanie odbornosti, efektívnejší manažment, zodpovednejšie riadenie a zlepšovanie stavebno-technického stavu a vybavenia kultúrno-osvetových zariadení,
•	existencia tvorivého prostredia na dôstojnú prezentáciu a konfrontáciu najzaujímavejších  umeleckých výsledkov neprofesionálneho umenia jednotlivcov a kolektívov – detí, mládeže a dospelých na celoštátnych postupových prehliadkach, festivaloch a výstavách s domácou a zahraničnou účasťou v jednotlivých oblastiach ZUČ, 
•	organizačná a metodická činnosť pre súbory, krúžky a všetkých aktérov ZUČ,
•	tradičné vychádzanie kultúrno-osvetovej činnosti z  kultúrnej identity  sídiel a regiónov,
•	bohaté kultúrne dedičstvo Slovenska, jeho sídiel a regiónov ako materiálnej a duchovnej bázy kultúrno-osvetovej činnosti,
•	osvetové zariadenia pôsobiace v rámci kraja bližšie prepájajú aktivity obcí s aktivitami samosprávnych krajov; zároveň pôsobia v rovine metodickej i ako sprostredkovatelia informácií. 

Slabé stránky
•	neaktuálnosť právnych noriem a doterajšia absencia rozvojovej stratégie, 
•	nejednoznačnosť terminológie v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti,
•	neproporčné finančné a materiálne zabezpečenie kultúrno-osvetovej činnosti v jednotlivých sídlach a regiónoch,
•	nesystémová doplnková finančná podpora kultúrno-osvetových aktivít zo strany grantových systémov verejnej správy,
•	nedoriešenie štátnej garancie podpory celoštátnych súťaží ZUČ,
•	chýbajúce nástroje motivácie k efektívnemu využívaniu verejných financií a k zvyšovaniu zdrojov z vlastnej činnosti, nerozvinutý systém viac zdrojového financovania kultúrnych aktivít,
•	rozpor medzi poslaním, cieľmi a reálnymi možnosťami kultúrno-osvetových zariadení, nedostatočná ekonomická nezávislosť, 
•	prevažne zastaraná kultúrna infraštruktúra - vysoká energetická náročnosť, zastaranosť priestorov, nedostatočné vybavenie,
•	slabý stupeň inovácie používaných foriem a metód kultúrno-osvetových aktivít,
•	absencia koncepčného odborného a metodického riadenia v niektorých oblastiach ZUČ,
•	chýba ucelená stratégia ďalšieho vzdelávania v oblasti kultúry všeobecne, vytvorená v zmysle princípov celoživotného a otvoreného vzdelávania, absencia povinného, cyklického systému  vzdelávania v oblasti osvety, absencia kvalifikačných                 
 a vzdelávacích štandardov profesií v oblasti osvety,
•	absencia systému záujmového vzdelávania v rámci sídiel a regiónov ako jedného z predpokladov rozvoja ľudských zdrojov s rešpektovaním teritoriálnych špecifík,
•	nedostatočné využívanie odborníkov či profesionálnych umelcov na vedenie a vzdelávanie amatérov,
•	nedostatočná jazyková vybavenosť zamestnancov, vysoký vekový priemer, nedostatok odborných pracovníkov s vysokoškolským vzdelaním, neuspokojivé ďalšie vzdelávanie, najmä v nových informačných technológiách, málo manažérskych skúseností a znalostí z oblasti strategického plánovania, foundraisingu a marketingu, málo efektívne systémy riadenia,
•	nízke mzdové ohodnotenie prostredníctvom tarifných platov, veľké množstvo práce nadčas, hlavne počas dní pracovného pokoja,
•	nedostatočné celospoločenské oceňovanie kultúrnych počinov jednotlivcov, kolektívov, inštitúcií a obcí v oblasti  kultúrno-osvetovej činnosti, osobitne dobrovoľníkov ako spoločenského fenoménu,
•	dlhodobá fixácia počtu zamestnancov – organizácia s menším počtom zamestnancov musí zvládať rovnako požiadavky zriaďovateľa ako organizácia s vyšším počtom pracovníkov, z čoho vyplýva nepomer rozloženia síl, kumulácia funkcií a vyčerpanosť personálu, poddimenzovaný počet odborných zamestnancov, malý záujem mužov o prácu v tejto oblasti,
•	nedostatočné informácie a chýbajúce kapacity pre sledovanie aktivít lokálnych iniciatív, občianskych združení, či množstva a kvality podujatí,
•	malá prepojenosť so školami a vzdelávacími inštitúciami,
•	málo atraktívne formy výchovno-vzdelávacích podujatí,
•	nedostatočná     propagácia    a    koordinácia     kultúrno-osvetových    aktivít    medzi jednotlivými teritóriami SR,
•	absencia sumarizácie a hodnotenia informácií o stave a úrovni miestnej kultúry (databáza o stave miestnej kultúry), 
•	nejednotnosť evidencie profesionálnych a dobrovoľných kultúrno-výchovných pracovníkov, súborov, krúžkov a jednotlivcov v oblasti ZUČ ako aj iných záujmových aktivít, 
•	nedostatočné mapovanie a prezentácia kultúrno-historických a spoločenských procesov, zdrojov a javov územia na miestnej úrovni,
•	nízka ponuka a účasť špičkových neprofesionálnych a profesionálnych umeleckých súborov a umelcov jednotlivcov na kultúrno-osvetových podujatiach v zaostávajúcich a odľahlých častiach Slovenska.

Príležitosti
•	využívanie fondov EÚ najmä v oblasti rozvoja ľudských zdrojov, informatizácie, obnovy kultúrnej infraštruktúry, tvorby nových učebných osnov a didaktických pomôcok,
•	vytváranie regionálnych, nadregionálnych a medzinárodných partnerstiev,
•	spolupráca s tretím sektorom, orgánmi verejnej správy, inými súkromnými kultúrnymi subjektmi, s registrovanými cirkvami a náboženskými spoločnosťami (výmena zručností, marketingové a projektové vzdelávanie, komerčné aktivity smerom k získaniu financií, finančné spolupodieľanie sa), 
•	postupná generačná výmena pracovníkov a zapojenie jednotlivcov a inštitúcií 
na princípe partnerstva na splnenie úloh,
•	priestor pre prehlbovanie väzieb kultúrno-osvetovej činnosti s hospodárskym  rozvojom obcí a regiónov najmä v oblastiach ako sú rozvoj turizmu, regenerácia sídiel, obnova krajiny, rozvoj ľudských zdrojov a budovanie znalostnej spoločnosti, 
•	potreba skvalitnenia kultúrno-výchovných podujatí a postupových súťaží a následkom toho aj zvýšenie odbornej spôsobilosti zamestnancov,
•	zapojenie Slovákov žijúcich v zahraničí do súťaží a prehliadok ZUČ,
•	začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím do kultúrnych aktivít a prehliadok ZUČ,
•	zvýšenie záujmu verejnosti o zmysluplné trávenie voľného času, najmä detí a mládeže popularizovaním kultúrno-osvetovej činnosti (ľahko a všeobecne prijateľná a pochopiteľná forma „reklamy“), využívanie marketingových nástrojov cielene 
pre rôzne skupiny občanov (mamičky, dôchodcovia, deti),
•	zvyšovanie úrovne vzdelávania mládeže a dospelých v oblasti prírodných vied a astronómie,
•	poskytovanie komplexnejších kultúrnych služieb a kultúrno-vzdelávacích aktivít,
•	rozvoj kultúrnej infraštruktúry v regiónoch a informačných báz údajov o kultúre sídla a regiónu,
•	zabezpečenie pravidelných stretnutí pracovníkov z rôznych kultúrno-osvetových zariadení ako predpokladu pre úspešnú spoluprácu,
•	vytvorenie jednotnej celoslovenskej databázy informácií z oblasti kultúrno-osvetovej činnosti a TĽK, 
•	v spolupráci s obcami a mestami oživovať miestne tradície, významné výročia v histórii obcí a organizovať spomienkové slávnosti na počesť významných rodákov,
•	spolupráca s regionálnymi médiami.

Ohrozenia
•	zvyšujúce sa náklady na organizovanie postupových súťaží, prehliadok a festivalov,
•	slabá motivácia účinkujúcich k účasti na postupových súťažiach a festivaloch,
•	odchod kvalifikovaných zamestnancov a nezáujem mladých ľudí spôsobený nízkym mzdovým ohodnotením a vysokou mierou práce nadčas v dňoch pracovného pokoja,
•	málo efektívna spolupráca medzi jednotlivými  kultúrno-osvetovými zariadeniami 
na všetkých úrovniach, 
•	nedostatočné využívanie medzirezortnej spolupráce v SR,
•	nepriama politizácia procesov strategického plánovania – fungovanie „od volieb            do volieb“, 
•	nedostatok nezávislých finančných zdrojov určených na podporu kultúrnych aktivít v sektore verejných financií,
•	prílišný dôraz na finančnú efektívnosť kultúrnych inštitúcií, 
•	snaha o komercionalizáciu kultúry,
•	strata prirodzeného záujmu verejnosti o niektoré umelecké žánre a uprednostňovanie komerčných žánrov, 
•	výrazná zmena celkových existenčných podmienok činnosti kolektívov a jednotlivcov ZUČ, 
•	klesajúci počet ľudových remeselníkov a interpretov v oblasti TĽK, nenávratná strata dokumentácie niektorých remeselných techník, prejavov a hodnôt kultúrneho dedičstva,
•	ekonomicky slabé obyvateľstvo v určitých regiónoch - nízka „kúpyschopnosť“ 
vo vzťahu ku kultúrnym aktivitám,
•	úbytok vhodných priestorov v obciach a mestách na napĺňanie kultúrno-výchovných potrieb obyvateľstva.

IV. Strategické ciele a nástroje na ich realizáciu 

Strategické ciele:
1.	Zachovanie a rozvoj kultúrno-osvetových činností a siete kultúrno-osvetových zariadení.
2.	Rozvoj plnohodnotného a bezpečného trávenia voľného času detí, mládeže, jednotlivca a komunít prostredníctvom kultúrno-osvetových činností.
3.	Skvalitnenie systému vzdelávania a metodickej práce v kultúrno-osvetovej činnosti / rozvoj ľudských zdrojov.

Cieľ 1.  
Zachovanie a rozvoj kultúrno-osvetových činností a siete kultúrno-osvetových zariadení.

Priority:
•	Rozvíjať kultúrno-osvetovú činnosť v SR.
•	Skvalitniť  podmienky na činnosť  kultúrno-osvetových zariadení (po stránke personálnej, finančnej, priestorovej a technickej).
•	Definovať a rozvíjať spoluprácu a vzťahy v  kultúrno-osvetovej činnosti 
vo vertikálnej (inštitúcie s  pôsobnosťou celoštátnou -  krajskou – regionálnou - okresnou - miestnou) a horizontálnej rovine (na úrovni zriaďovateľov: MK SR, územná samospráva). Motivovať zriaďovateľov kultúrno-osvetových zariadení a realizátorov kultúrno-osvetovej činnosti k rozvíjaniu vzájomnej  spolupráce a uzatváraniu vzájomne výhodných zmlúv o spolupráci za účelom kumulovania finančných prostriedkov možnosťou uchádzať sa o podielovú podporu z Grantového systému MK SR.
•	Prehodnotiť osvetový zákon (nanovo definovať  základné poslanie kultúrno-osvetových zariadení, ich stav, vzájomné prepojenie; stanoviť povinnosť štátu a územnej samosprávy pravidelne  a systematicky prispievať na kultúru).
•	Podporovať a motivovať organizácie a jednotlivcov na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni v prácach na identifikácii, inventarizácii a dokumentácii kultúrno-osvetovej činnosti a TĽK. 

Realizácia aktivít týkajúcich sa TĽK (identifikácia, inventarizácia, dokumentácia, vytváranie Centrálnej databázy TĽK, sprístupňovanie TĽK a i. ) vyplýva z Koncepcie starostlivosti o tradičnú ľudovú kultúru.

•	Vytvoriť Centrálnu databázu kultúrno-osvetovej činnosti a  portál kultúrno-osvetovej činnosti.
•	Napomáhať pri budovaní a spoluvytváraní  znalostnej bázy sídiel a regiónov v súlade s pripravovanou Stratégiou rozvoja miestnej a regionálnej kultúry.   

Opatrenia:
1.1  Prehodnotenie obsahu osvetového zákona z hľadiska  jeho  uplatňovania 
         v praxi a na základe záverov prehodnotenia  vypracovanie návrhu novely            
         osvetového zákona.
Termín: do 30. 6. 2010
Zodpovedný: MK SR

1.2	  Spracovanie terminologického slovníka pre potreby kultúrno-osvetovej   
  činnosti.
Termín: 30. 6. 2010, priebežná aktualizácia 
Zodpovedný: MK SR

1.3	 Aktualizácia štandardov minimálnej kultúrnej vybavenosti sídiel a zostavenie 
kategorizácie  kultúrno-osvetových zariadení.
Termín: do 30. 6. 2010 
Zodpovední: MK SR v spolupráci s územnou samosprávou 

1.4	Rozvoj integrovaného Informačného systému osvetovej činnosti (ISOČ) v zmysle Stratégie rozvoja osvetovej činnosti, Koncepcie starostlivosti o tradičnú ľudovú kultúru, v zmysle osvetového zákona, Návrhu Koncepcie rozvoja informačných systémov v rezorte kultúry na roky 2009 – 2011 a v úzkom prepojení s pripravovanou Stratégiou rozvoja miestnej a regionálnej kultúry.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MK SR 

1.5	 Zostavenie a prevádzka Centrálnej databázy kultúrno-osvetovej činnosti a súvisiaceho centrálneho portálu kultúrno-osvetovej činnosti (prehliadky a postupové súťaže záujmovo-umeleckých činností, výsledky a dokumenty kultúrno-osvetovej činnosti, centrálny kalendár kultúrno-osvetových aktivít, tradičná ľudová kultúra).
Termín: priebežne
Zodpovedný: MK SR 

1.6	Vypracovanie Manuálu postupného zavedenia a používania Informačného systému osvetovej činnosti kultúrno-osvetovými zariadeniami a ostatnými dotknutými subjektmi. 
Termín: do 31. 12. 2009
Zodpovední: MK SR v spolupráci s  územnou samosprávou 

1.7	 Spoluvytváranie znalostnej bázy sídiel a regiónov v rámci vytvárania informačnej bázy dát o kultúre prostredníctvom podpory systematického kultúrneho, historického a spoločenského mapovania vecí, javov a udalostí v území na báze občianskej  participácie a odbornej spolupráce. 
Termín: priebežne
Zodpovední: MK SR v spolupráci s územnou samosprávou 

1.8	Zabezpečenie systému monitoringu a výskumu v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti.
Termín: priebežne 
Zodpovedný: MK SR

Predpokladaný prínos
Pre zachovanie a rozvíjanie kultúrno-osvetovej činnosti vo verejnom záujme vykonávanej v  SR prostredníctvom siete kultúrno-osvetových zariadení a  subjektmi kultúrno-osvetovej činnosti je potrebné  zhodnotiť a stabilizovať ich existenčný stav tak, aby boli schopné adekvátneho plnenia úloh, ktoré sú na jednotlivé inštitúcie kladené zo strany zriaďovateľa a zakladateľa i na báze verejného záujmu. V záujme skvalitnenia podmienok 
pre činnosť kultúrno-osvetových zariadení ako funkčnej celoštátnej inštitucionálnej siete je potrebné vytvoriť jasný koncept spolupráce v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti na všetkých úrovniach. Taktiež je pre úspešné naplnenie stanovených cieľov potrebné prehodnotenie platného legislatívneho rámca, ktorý sa pre súčasnú prax kultúrno-osvetovej činnosti javí ako nepostačujúci. 
Aktualizácia štandardov minimálnej kultúrnej vybavenosti sídiel a zostavenie kategorizácie kultúrno-osvetových zariadení vytvoria predpoklad k úspešnému plneniu jednotlivých úloh vyplývajúcich z predmetnej stratégie a zároveň so spracovaním  terminologického slovníka poslúžia ako východiskový materiál k príprave nového legislatívneho rámca pre oblasť kultúrno-osvetovej činnosti. 
Rozvoj integrovaného Informačného systému osvetovej činnosti (ISOČ)  a budovanie databáz v oblasti kultúry na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni zabezpečí prehĺbenie efektívnej komunikácie a koordinácie subjektov a aktérov pôsobiacich v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti a oblasti starostlivosti o TĽK a podporí i zachovanie kultúrno-osvetovej činnosti ako činnosti zabezpečovanej vo verejnom záujme.
Poskytovanie a využívanie informácií (elektronické prepojenie/spoločná databáza subjektov, aktivít, činností) nájde pozitívny odraz  aj v celkovom skvalitnení komunikácie medzi jednotlivými realizátormi kultúrno-osvetovej činnosti s verejnosťou. Rozvoj informačného systému a širokej odbornej a územnej spolupráce na zbere dát o kultúre bude významné aj z hľadiska cieľov Lisabonskej stratégie a budovania znalostnej spoločnosti.  

Cieľ 2. 
Rozvoj plnohodnotného a bezpečného trávenia voľného času detí, mládeže, jednotlivca a komunít prostredníctvom kultúrno-osvetových činnosti.

Priority:
•	Komplexná podpora a rozvoj ZUČ.
•	Koordinácia postupových súťaží  a prehliadok ZUČ.
•	Podpora tvorby komplexných programov pre jednotlivé oblasti kultúrno-osvetovej činnosti.
•	Podpora dokumentácie, ochrany, zachovania a sprístupňovania prejavov a javov TĽK.
•	Podpora občianskej participácie, odbornej spolupráce pri zostavovaní a aktualizácii monografií obcí a evidencii pamätihodností obcí. 
•	Podpora mobility miestnych a regionálnych aktérov kultúrno-osvetovej činnosti.

Opatrenia:
2.1	Zriadenie Ústrednej rady záujmovej umeleckej činnosti - expertnej skupiny 
pre problematiku záujmovej umeleckej činnosti fungujúcej ako poradný orgán 
pri Národnom osvetovom centre.
Termín: do 1. 6. 2009
Zodpovedný: MK SR
	
2.2	Vypracovanie systému podpory a prezentácie výsledkov jednotlivých oblastí kultúrno-osvetovej činnosti s dôrazom kladeným na záujmovú umeleckú činnosť 
a na tradičnú ľudovú kultúru. 
Termín: do 31. 12. 2009
Zodpovední: MK SR v spolupráci s územnou samosprávou

2.3	Vypracovanie Zásad realizácie postupových súťaží  a prehliadok záujmovej umeleckej činnosti na roky 2010 – 2015  a ich finančné zabezpečenie.  
Termín: do 31. 12. 2009 a priebežne
Zodpovedný: MK SR v  spolupráci s územnou samosprávou a MŠ SR

2.4	Podpora rozvoja medzinárodnej spolupráce, mobility expertov a aktívnych účastníkov kultúrno-osvetovej činnosti.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MK SR v spolupráci s územnou samosprávou 

Predpokladaný prínos
Uvedené opatrenia zabezpečia sprístupňovanie informácií a poznatkov odbornej a laickej verejnosti o výsledkoch a umeleckej úrovni ZUČ, TĽK a ostatných oblastiach kultúrno-osvetovej činnosti, doplnenie a skvalitnenie metodických, poradenských, organizačných a informačných služieb, podporu ďalšieho prezentovania výsledkov kultúrno-osvetovej činnosti s dôrazom na ZUČ a TĽK na domácich i zahraničných podujatiach,  výmenu odborných informácií a skúseností,  jednotlivcov i kolektívov v národnom 
i medzinárodnom kontexte  a ich širokospektrálne využitie vo vyučovacom a vzdelávacom procese (napr. na školách, úradoch, ďalšími subjektmi, širokou verejnosťou a pod.). V neposlednom rade prispejú k zintenzívneniu  prepojenia ZUČ a TĽK s miestnou a regionálnou kultúrou a cestovným ruchom. 

Cieľ 3. 
Skvalitnenie systému vzdelávania a metodickej práce v kultúrno-osvetovej činnosti/rozvoj ľudských zdrojov. 

Priority:
•	Zabezpečiť systém ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy kultúrno-osvetových pracovníkov v súlade so zákonom o celoživotnom vzdelávaní s ohľadom na rôzne cieľové skupiny - menšiny, deti a mládež, seniorov, dospelých, nezamestnaných, ženy na materskej a podobne.
•	Obsah vzdelávania zamerať na získavanie a rozvíjanie kľúčových kultúrnych, občianskych, odborných a manažérskych kompetencií a ich aplikáciu v praktickej činnosti. Zvýšenú pozornosť venovať manažmentu a marketingu, využívaniu nových informačných technológií, zvyšovaniu jazykových schopností a  aplikácii efektívnejších metód práce a komunikácie.
•	Využívať progresívne formy a metódy výučby a vzdelávania, podporovať vzdelávacie aktivity e-learningového  a dištančného charakteru.
•	Zintenzívniť poradenstvo v oblasti vzdelávania, napomáhať prevencii protispoločenských javov a drogovej kriminality a posilňovať zdravý spôsob života.
•	Zosúladiť a  skoordinovať finančnú podporu v oblasti vzdelávania kultúrno-osvetových pracovníkov. 
•	Vytvoriť podmienky pre širšie a efektívne využívanie fondov EÚ (predovšetkým Európskeho sociálneho fondu) a iných medzinárodných, celoštátnych aj lokálnych podporných programov. 

Opatrenia:
3.1	Vytvorenie komplexného systému vzdelávania vo všetkých oblastiach 
a úrovniach kultúrno-osvetovej činnosti  obsahujúceho problematiku profesijného, občianskeho a záujmového vzdelávania pre profesionálnych zamestnancov, dobrovoľníkov kultúrno-osvetovej činnosti a verejnosť na úrovni formálneho a neformálneho vzdelávania. 
Termín: do 31. 12. 2009
Zodpovedný: MK SR

3.2	Zostavenie katalógu odbornej literatúry a metodických materiálov z oblasti kultúrno-osvetovej činnosti, jeho sprístupnenia prostredníctvom  internetu 
a  vypracovanie nového edičného plánu pre potreby rozvoja kultúrno-osvetovej činnosti na roky 2010 – 2015.   
Termín: do 31. 12. 2009, priebežne
Zodpovedný: MK SR

3.3	Vypracovanie štandardov vzdelávania v súlade so štandardami vzdelávania 
pre výkon povolaní v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti a zabezpečenie kompatibility kvalifikácií s príslušnou úrovňou EKR (Európsky kvalifikačný rámec). 
Termín: do 31. 12. 2010 
Zodpovedný: MK SR 

3.4	Vytváranie sietí v oblasti vzdelávania na báze partnerstva a spolupráce kultúrno-osvetových zariadení s akademickými, vzdelávacími, mimovládnymi a inými subjektmi s cieľom zvyšovať kvalitu a efektívnosť kultúrno-osvetovej činnosti.
Termín: priebežne
Zodpovední: MK SR v spolupráci s územnou samosprávou

3.5	Popularizácia národných programov a štátnych strategických rámcov v oblasti  
      kultúrno-osvetovej činnosti.
Termín: priebežne
Zodpovední: MK SR v spolupráci s územnou samosprávou

Predpokladaný prínos
Zabezpečenie systematických edukačných aktivít a programov vzdelávania – školenia, semináre, workshopy, tvorivé dielne a adekvátne zvolená metodika ich realizácie vzhľadom k cieľovej skupine sa odrazí v náraste získaných tvorivých, umeleckých, sociálnych, občianskych a iných zručností, ktoré priamo i nepriamo podporia zachovanie jednotlivých kultúrnych fenoménov,  kvalitu umeleckých produkcií i celkové ozdravenie spoločnosti. Rozvojom ľudských zdrojov sa zvýši úroveň aj efektivita služieb a riadenia kultúrno-osvetových zariadení a zabezpečí systematický rast kvalifikácie zamestnancov. Zlepší sa využitie nových informačných technológií a elektronických zdrojov, bude možné rýchlejšie reagovať na zmeny v systémovom okolí kultúrno-osvetových zariadení. Zvýši sa úroveň firemnej kultúry, čo bude mať dopad na vzťahy s verejnosťou. Popularizácia národných programov a štátnych strategických rámcov v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti nájde svoj odraz v zlepšení informovanosti verejnosti o ich zámeroch a cieľoch a tým podporí 
aj účinnosť ich uvádzania do praxe.  Nové služby a ich kvalita otvoria ďalšie možnosti získavania finančných prostriedkov. Nárast kompetencií a zručností vedúcich, odborných, 
aj dobrovoľných pracovníkov v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti, efektívny marketing 
a využívanie fondov EÚ (predovšetkým Európskeho sociálneho fondu) a iných medzinárodných, celoštátnych aj lokálnych podporných programov na kultúrno-osvetovú činnosť a skvalitnenie  služieb poskytovaných verejnosti prinesie v konečnom dôsledku zlepšenie finančného a morálneho hodnotenia kultúrno-osvetovej činnosti a jej pracovníkov zo  strany zamestnávateľa i verejnosti.  

VI. Finančné zabezpečenie realizácie stratégie

Financovanie predloženej stratégie sa predpokladá z viacerých zdrojov. Podľa osvetového zákona je zriaďovateľ alebo zakladateľ osvetového zariadenia  povinný zabezpečiť  činnosť osvetového zariadenia po odbornej, finančnej a personálnej stránke. 

Grantové systémy verejnej správy
Významným zdrojom financovania konkrétnych projektov kultúrno-osvetovej činnosti sa stali grantové systémy verejnej správy. Objem finančných prostriedkov prideľovaných v rámci grantových programov verejnej správy na kultúrno-osvetové aktivity je vzhľadom 
k dopytu subjektov a aktérov kultúrno-osvetovej činnosti nesystémový. V súvislosti s vypracovaním jednotlivých strategických úloh je potrebné vyriešiť mieru finančnej participácie MK SR, samosprávnych krajov a obcí na financovaní kultúrno-osvetových aktivít a zaviesť efektívny a cielený koordinovaný systém prideľovania dotácií z jednotlivých zdrojov. MK SR bude od roku 2010 reflektovať v rámci priorít príslušného grantového programu víziu stratégie. 
 
Fondy EÚ a medzinárodné programy
Osobitnú úlohu pri rozvoji kultúrno-osvetových zariadení a napĺňaní niektorých  strategických cieľov budú mať finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov EÚ (v období 2009 – 2013), resp. finančné nástroje Európskeho hospodárskeho priestoru a Nórskeho kráľovstva (2004 – 2009). Výška ich čerpania je závislá  od schopnosti pripraviť projekty a zabezpečiť ich spolufinancovanie zo strany zriaďovateľa alebo zakladateľa. Jedným z hlavných cieľov by preto malo byť zvyšovanie informovanosti o možnostiach a podmienkach čerpania financií z programov EÚ. Na  rozvoj kultúrno-osvetovej činnosti je v súčasnosti možné využiť: Regionálny operačný program (ROP) a Operačný program informatizácia spoločnosti (OPIS). 
VII. Závery a úlohy

Rozvojové oblasti kultúrno-osvetovej činnosti  zhrnula predložená stratégia do troch základných strategických oblastí. Tie stanovujú základné ciele a priority, ktoré by   po ich naplnení mali kultúrno-osvetovú činnosť v  SR  posunúť kvalitatívne i kvantitatívne vyššie. Predkladaný materiál navrhuje konkrétne opatrenia, ktorých uplatnenie je základnou podmienkou na ďalší udržateľný a pozitívny rozvoj kultúrno-osvetovej činnosti v Slovenskej republike. 
Aktívna a záväzná účasť na plnení strategických cieľov je nevyhnutnou podmienkou k zabezpečeniu ich úspešnej realizácie. Úlohu koordinátora a hlavného odborného garanta stratégie plní MK SR. Na zabezpečovaní tejto úlohy sa budú podieľať na národnej úrovni najmä národné kultúrne inštitúcie - Národné osvetové centrum  a Slovenská ústredná hvezdáreň v Hurbanove. Významnú úlohu pri napĺňaní stratégie môžu zohrať samotní zriaďovatelia kultúrno-osvetových zariadení, ktorí v prípade stotožnenia sa so stratégiou môžu zosúladiť jej úlohy a ciele so svojimi zámermi a plánmi definovanými vo vlastných koncepčných materiáloch. Rozhodujúce je, aby si predložený materiál nielen osvojili, ale  finančne  aktívne podporovali a taktiež motivovali svojich zamestnancov k lepším výkonom. Dôležitým motivačným nástrojom k naplneniu vízie stratégie pre konkrétnych realizátorov kultúrno-osvetovej činnosti je pravidelné monitorovanie plnenia jednotlivých úloh z pozície svojich zriaďovateľov a zakladateľov, spojené s konkrétnym zvýhodnením v prípade ich plnenia.
Realizácia strategických zámerov musí byť nevyhnutne napojená na prax. Permanentné zisťovanie a overovanie potrieb a záujmov v oblasti kultúrno-osvetovej činnosti zo strany verejnosti i zriaďovateľov a zakladateľov by malo byť pravidelne prehodnocované a nájsť adekvátny odraz v rámci príslušných strategických výstupov. 

Zachovaním a rozvíjaním kultúrno-osvetovej činnosti ako činnosti vo verejnom záujme vykonávanej v SR prostredníctvom siete kultúrno-osvetových zariadení a subjektmi kultúrno-osvetovej činnosti, podporou rozvoja plnohodnotného a bezpečného trávenia voľného času detí, mládeže, jednotlivca a komunít prostredníctvom kultúrno-osvetových činností s dôrazom na oblasť ZUČ a TĽK, skvalitnením systému vzdelávania a metodickej práce v kultúrno-osvetovej činnosti, podporou prevencie protispoločenských javov a drogovej kriminality, posilňovaním zdravého spôsobu života obyvateľstva, rozvojom cieľavedomej spolupráce, vytváraním centrálnych databáz v podmienkach kultúrno-osvetovej činnosti, zlepšením informovanosti širokej verejnosti o konkrétnych kultúrno-osvetových  aktivitách a zviditeľňovaním jej hodnôt sa potvrdí nenahraditeľnosť špecifickej kultúrno-osvetovej činnosti  v rámci  plnohodnotného rozvoja kultúrnej spoločnosti  v  21. storočí. 

Predložená stratégia veľmi konkrétne podporuje kultúrny rozvoj spoločnosti, rozvoj ľudských zdrojov a budovanie znalostnej spoločnosti cielenou občianskou participáciou a zlepšovaním dôležitých zručností jednotlivcov, kolektívov a komunít. Svojimi opatreniami prispieva i k zvyšovaniu konkurencieschopnosti jednotlivých obcí a regiónov aj k znižovaniu regionálnych disparít. Realizácia strategickej vízie výrazne napomáha posunu kultúrno-osvetovej činnosti z okraja do centra spoločenského a hospodárskeho záujmu v zmysle jej uznania ako rovnocenného faktora ekonomického, sociálneho,  hospodárskeho a občianskeho rozvoja spoločnosti.