Informácia o výhľade hlavných ekonomických a
 peňažných indikátorov na rok  2002

Vláda SR na svojom rokovaní dňa 13.6. 2001 požiadala guvernéra NBS o predloženie výhľadu do roku 2002. Vzhľadom na to, že hlavné práce súvisiace s predikciami nasledujúceho roka sa realizujú v 3. a 4. štvrťroku bežného roka, NBS predkladá len rámcové predpoklady vývoja v roku 2002. Predkladaný materiál súčasne obsahuje informáciu o predpokladoch Konkretizovaného menového programu NBS na rok 2001 a základných charakteristikách očakávaného ekonomického vývoja v rokoch 2003 – 2004.

Rámec a stratégia menovej politiky

Podľa zákona č. 149/2001 Z. z. (s účinnosťou od 1.5.2001), ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o  Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 21/1992 Zb. o bankách v znení neskorších predpisov je hlavným cieľom Národnej banky Slovenska udržiavanie cenovej stability (§2). Udržiavanie cenovej stability tak nahradilo predchádzajúci cieľ – stabilitu meny. Cieľ cenovej stability vychádza z poznatku, že dosiahnutie a udržanie neinflačného prostredia je podmienkou dlhodobého rovnovážneho ekonomického rastu. Stanovenie tohto cieľa je súčasťou harmonizácie legislatívy Slovenskej republiky s legislatívou EÚ.

Výkon menovej politiky je v praxi orientovaný práve na dosiahnutie tohto cieľa, pričom menová politika reaguje na skutočný vývoj inflácie, resp. jeho odchýlky od hodnôt stanovených menovým programom NBS. Menová politika súčasne monitoruje vývoj ostatných makroekonomických a menových premenných a zvažuje ich možný vplyv na vývoj hospodárstva a predovšetkým na cenovú stabilitu.

Hlavným nástrojom realizácie menovej politiky Národnej banky Slovenska sú úrokové sadzby. Od 1. februára 2000 NBS stanovuje kľúčové úrokové sadzby pre jednodňové sterilizačné a refinančné operácie s bankami  a od mája. 2000 stanovuje aj limitnú úrokovú sadzbu pre štandardný dvojtýždňový REPO tender, ktorá je ťažiskovým nástrojom menovej politiky. Riadenie výmenného kurzu nie je priamym nástrojom menovej politiky NBS. Intervencie centrálnej banky sú zamerané na obmedzenie nadmerných fluktuácii kurzu slovenskej koruny voči EUR  a súčasne sú využívané na stabilizáciu kurzu v prípade, ak je vývojový trend výmenného kurzu determinovaný neekonomickými faktormi. Menovo-politické inštrumentárium sa výrazne priblížilo nástrojovej štruktúre Európskej centrálnej banky – riadenie úrokových sadzieb, postupné znižovanie PMR (v roku 2000 boli PMR znížene z 8% na 6,5% a od začiatku roku 2001 ďalej na 5%) až na úroveň platnú v Európskej menovej únii (2004), pričom sa bude postupne prispôsobovať aj základňa ich výpočtu. Od roku 2002 budú zrušené zmenkové obchody, lombardná sadzba a lombardný úver a diskontná sadzba bude predefinovaná ako ekvivalent limitnej úrokovej sadzby pre štandardný dvojtýždňový REPO tender s tým, že predpokladáme jej zrušenie ku dňu vstupu do Európskej menovej únie (EMÚ), pretože tento nástroj nie je súčasťou menového inštrumentária Európskej centrálnej banky (ECB), resp. Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB). 

Kurzová politika sa uskutočňuje v režime riadeného floatingu, ktorý je kompatibilný s hlavným cieľom NBS – cenovou stabilitou. Cieľom kurzovej politiky je obmedzovanie nadmernej fluktuácie výmenného kurzu ako aj nežiaduceho vplyvu neekonomických faktorov na jeho vývoj. Potreba relatívnej stabilizácie výmenného kurzu ja daná vysokou otvorenosťou slovenskej ekonomiky a priamym dopadom vývoja kurzu na cenový a menový vývoj. Od roku 1999 je referenčnou menou výmenného kurzu slovenskej koruny euro. 

V súčasnosti je menová politika zameraná na pokračovanie dezinflačného vývoja z roku 2000, ako aj na upevňovanie základov makroekonomického prostredia charakterizovaného relatívne nízkou infláciou. 

V strednodobom časovom horizonte bude menová politika naďalej zameraná na plnenie svojho hlavného cieľa – udržanie cenovej stability. Tento cieľ je konzistentný s potrebou vytvorenia základov dlhodobého rovnovážneho rastu slovenského hospodárstva a reálnej konvergencie ku krajinám Európskej a menovej únie. 

Strednodobý makroekonomický rámec vypracovaný Národnou bankou Slovenska vychádza z interných prognóz základných makroekonomických a menových ukazovateľov konzistentných s podmienkou dlhodobo udržateľného rovnovážneho ekonomického rastu pri zabezpečení hlavného cieľa menovej politiky – cenovej stability. NBS predpokladá pokračovanie dezinflačného procesu, pričom z dlhodobého hľadiska by miera inflácie mala dosiahnuť hodnoty blízke priemeru EÚ. Z krátkodobého a strednodobého hľadiska je možné očakávať vyššiu (v porovnaní s EÚ) cenovú dynamiku najmä v neobchodovateľnom sektore, čo súvisí s prispôsobovaním (konvergenciou) relatívnych cien. V predvstupovom období bude teda tolerovaná vyššia inflácia v porovnaní s EÚ, i keď jej tendencia bude postupne klesajúca. Vyšší cenový rast v neobchodovateľnom sektore je nevyhnutným atribútom aproximácie cenovej hladiny EÚ ako aj podmienkou reálnej konvergencie a následného plnenia maastrichtských kritérií v oblasti inflácie. Predpokladom prognózy NBS, ktorý je zapracovaný ako exogénna premenná strednodobého makroekonomického rámca  je postupná konsolidácia hospodárenia verejných financií až na úroveň maastrichtského kritérií (fiskálny deficit 3% HDP, zadlženosť 60% HDP). Tento predpoklad je aj v súlade s Vyhlásením o hospodárskej politike, ako hlavného dokumentu spolupráce Slovenskej republiky s MMF v rámci Staff Monitored Program. NBS predpokladá postupné znižovanie fiskálneho deficitu z 3,9% na HDP v roku 2001 až na 2,9% z HDP v roku 2004.

HDP

Opatrenia na stabilizáciu slovenskej ekonomiky v rokoch 1999-2000 by mali vytvoriť podmienky pre postupné zvyšovanie ekonomickej výkonnosti. Rozhodujúcim impulzom by malo byť oživenie domáceho dopytu (medziročný rast o viac ako 4%). V rámci domáceho dopytu by mala najrýchlejšie rásť tvorba hrubého fixného kapitálu, hlavne v súvislosti s prílevom priamych zahraničných investícií, poklesom úrokových sadzieb a finančnou konsolidáciou podnikovej sféry. Očakáva sa aj oživenie súkromnej spotreby. 

Na základe aktuálneho vývoja zahraničného obchodu od začiatku roka 2001 možno predpokladať, že čistý export bude mať na reálny ekonomický rast tlmiaci vplyv. Saldo čistého vývozu tovarov a služieb v stálych cenách by malo byť záporné približne vo výške 12 mld. Sk (1,7% HDP).

Vzhľadom na aktuálny vývoj zahraničného obchodu NBS predpokladá, že reálny rast HDP sa v roku 2001 bude pohybovať pri spodnej hranici intervalu 2,8-3,2%. Za tohto predpokladu, ako aj s prihliadnutím na cenový vývoj by hrubý domáci produkt v bežných cenách mohol vzrásť medziročne o 8,4% a dosiahnuť objem 962 mld. Sk. 

V období do roku 2004 NBS predpokladá ďalšie zvyšovanie výkonnosti slovenskej ekonomiky. V roku 2002 by HDP mohol vzrásť medziročne do 3,8% v stálych cenách a dosiahnuť objem 1050 mld. Sk v bežných cenách. Ekonomický rast by mal byť dynamizovaný tak domácim, ako aj zahraničným dopytom.

V období 2003-2004 NBS predpokladá ďalšiu miernu akceleráciu ekonomického rastu pri raste domáceho a zahraničného dopytu až na 5% ku koncu prognózovaného obdobia. Podľa prognózy NBS vývoj domáceho dopytu bude ovplyvnený najmä súkromnou spotrebou, ktorá by mala rásť rýchlejším tempom ako fixné investície. Jej tempo rastu sa môže priblížiť k tempu celkového ekonomického rastu.  
 
Platobná bilancia 

Odhad vývoja platobnej bilancie na rok 2001 vychádza z aktuálnych informácií zahrňujúcich vývoj zahraničného obchodu v roku 2000 a v prvom štvrťroku 2001.
 
Vývoz SR bude determinovaný spomalením ekonomického rastu našich najväčších zahraničných odberateľov (najmä Nemecka). Dovoz bude ovplyvnený prílevom PZI, zrušením dovoznej prirážky a vyplácaním dlhopisov FNM. 

Vyšší objem vývozu a dovozu (614,3 mld. Sk, resp. 678,4 mld. Sk) v konkretizovanom menovom programe na rok 2001 by sa mal odzrkadliť v deficite obchodnej bilancie. Záporné saldo zahraničného obchodu by tak malo v  roku 2001 dosiahnuť 64,1 mld. Sk.

Bilancia služieb sa bude naďalej vyvíjať v intenciách roku 2000. Prebytok bilancie služieb bude prevažne zabezpečovaný stabilnými príjmami v doprave v dôsledku hradených a nehradených inkás za tranzit plynu a ropy do ČR, Nemecka, Chorvátska, resp. Slovinska. Kladné saldo bilancie služieb by tak malo dosiahnuť 18,5 mld. Sk.

Doterajší vývoj zadlženosti sa prejaví v raste úrokov platených do zahraničia. V dôsledku nákladových úrokov za rok 2000 očakávame záporné saldo bilancie úrokov (14,5 mld. Sk) a následne nárast deficitu bilancie výnosov. 

Kladné saldo bežných transferov v súlade s trendom prílevu jednostranných finančných prostriedkov vo forme podpôr, dôchodkov a odškodnení zo strany fyzických osôb by malo dosiahnuť 5,5 mld. Sk.

Na základe uvedených predpokladov v oblasti obchodnej bilancie a bilancie výnosov by deficit bežného účtu mal predstavovať 54,8 mld. Sk.

Položky bežného účtu	Hodnoty v mld. Sk	
Obchodná bilancia	-64,1	
                 vývoz	614,3	
                 dovoz	678,4	
Bilancia služieb	18,5	
Bilancia výnosov	-14,7	
      z toho bilancia úrokov	-14,5	
Bežné transfery	5,5	
Bežný účet	-54,8	
Podiel BÚ na HDP	-5,7	

Prílev priamych zahraničných investícií v roku 2001 by mal podľa predpokladov NBS dosiahnuť 54,8 mld. Sk a v značnej miere by mal byť determinovaný privatizačnými aktivitami vlády. 

V rámci ostatného dlhodobého finančného účtu sa predpokladá čerpanie úveru od Svetovej banky (5,6 mld. Sk). Vývoj ostatného dlhodobého finančného účtu bude ovplyvnený aj realizáciou štátnych záruk (7,7 mld. Sk), čo sa prejaví v nižšej potrebe čerpania podnikových finančných úverov, ktoré by malo dosiahnuť 21,6 mld. Sk.

Predpokladaný vyšší deficit bežného účtu sa prejaví v objeme krátkodobých aktív obchodných bánk. Odlev kapitálu na krátkodobom finančnom účte tak dosiahne 4,6 mld. Sk.

Položky KFÚ	 Hodnoty KFÚ v mld. Sk	
Kapitálové transfery	5,4	
Priame zahr. investície	54,8	
Portfóliové investície	28,5	
Ostat. dlhod. finančný účet	-10,3	
Krátkodobý finančný účet	-4,6	
Kapitál. a finanč. účet celkom	73,8	
Rezervy NBS   ( - , rast )	-19,1	

V dôsledku očakávaného vývoja uvedených hodnôt celkového čistého prílevu priamych zahraničných investícií a portfóliových investícií, resp. odlevu na ostatnom dlhodobom finančnom účtu a krátkodobom finančnom účte, očakávame, že celkový kapitálový a finančný účet dosiahne hodnotu 73,8 mld. Sk. Veľkosť kapitálového a finančného účtu nielenže plne pokryje deficit bežného účtu, ale prejaví sa aj v náraste devízových rezerv NBS.

Stav devízových rezerv ku koncu roka 2001 by mal postačovať na pokrytie 3,3 ‑ násobku priemerného mesačného dovozu tovarov a služieb. 

Prognóza platobnej bilancie na obdobie 2002 – 2004 vychádza z predpokladu iba mierneho ekonomického rastu našich hlavných obchodných partnerov, čo bude determinovať predovšetkým vývoj na strane vývozu. 

V období 2002 – 2004 nepredpokladáme výrazný nárast ceny ropy, plynu a ani ďalších surovín, ktorý by mohol spôsobiť cenový šok z roku 2000.

Vývoj dovozu SR bude závislý od rastu HDP Slovenska a prílevu PZI s priamym dopadom na podnikové investície v SR. Znižujúci sa prílev priamych zahraničných investícii (v súvislosti s vyčerpávaním možnosti privatizácie majetku štátu) sa predovšetkým ku koncu prognózovaného obdobia prejaví v spomaľovaní tempa rastu dovozu. 

Vývoj bežného účtu SR bude naďalej determinovaný hlavne vývojom zahraničného obchodu. NBS predpokladá, že v roku 2002 dosiahne podiel deficitu bežného účtu na HDP 5,3%, pričom v ďalšom období by mal postupne klesať.

Bilancia služieb bude zohrávať významnejšiu rolu ako v minulosti. Príjmy z tranzitu plynu zostanú zhruba na úrovni roku 2000. Rast ostatných príjmov a výdajov z medzinárodnej prepravy bude prebiehať v súlade s vývojom zahraničného obchodu.

V rámci bilancie služieb súčasne predpokladáme rast príjmov z turistiky, pričom podiel inkás z cestovného ruchu na HDP by mal rásť každoročne o 0,5% pri relatívne stabilnom podiele platieb cestovného ruchu na HDP.

Bilancia výnosov vychádza zo splátkového kalendára a je výrazom vyvíjajúceho sa stavu zahraničnej zadlženosti SR.

V rámci kapitálového a finančného účtu NBS predpokladá, že:

•	objem kapitálového účtu (KÚ), ktorý zahŕňa kapitálové granty, subvencie a odpúšťanie dlhodobého dlhu sa bude pohybovať v rokoch 2002-2004 priemerne na úrovni 6,9 mld. Sk;

•	prílev priamych zahraničných investícií (PZI) do SR bude determinovaný schopnosťou podnikovej sféry rozširovať svoje kapacity v zhode s vývojom záujmu zahraničných investorov, vývojom disponibilného zahraničného kapitálu, konkurenciou ostatných krajín usilujúcich o ich prílev, ako aj s vývojom zahraničného dopytu po produkcii slovenských komodít na svetových trhoch. Priemerná ročná úroveň prílevu PZI do podnikovej sféry sa v rokoch 2002 – 2004 bude pohybovať vo výške približne 27 mld. Sk (bez SPP – cca 100 mld. Sk). Prílev PZI bude v priebehu prognózovaného obdobia postupne klesať, čo súvisí s prebiehajúcim privatizačným procesom, ktorý by mal kulminovať v rokoch 2001-2002. Tento odhad sa pohybuje v strede intervalu, ktorého horná hranica môže byť ovplyvnená politickou stabilitou v SR a podmienkami, ktoré budú slovenské ekonomické subjekty schopné ponúknuť a plniť voči zahraničným investorom. 

•	prílev čistých portfóliových investícií (POI) dosiahne priemernú ročnú úroveň približne 9,5 mld. Sk. Najväčšie pohyby sa uskutočnia na strane pasív tak v podnikovej sfére, ako i vo vládnom sektore. 

Ostatné čisté dlhodobé investície (ODI) zaznamenajú v rokoch 2002-2004 priemerný ročný odlev 4,4 mld. Sk. Odlev ODI bude predovšetkým prejavom splátok vládnych úverov pri súčasnej absencii čerpania nových úverov v snahe realizácie stratégie nezvyšovania zahraničného zadlženia vládneho sektora. 

Vývoj kapitálového a finančného účtu platobnej bilancie v rokoch 2002-2004 bude plne postačovať na pokrytie deficitu bežného účtu a súčasne sa odrazí v raste devízových rezerv NBS. 

Spotrebiteľské ceny

V roku 2001 by na vývoj spotrebiteľských cien malo pôsobiť viacero vonkajších a vnútorných faktorov. V oblasti vnútorných faktorov NBS predpokladá protichodné pôsobenie nákladových impulzov pri absencii dopytových tlakov. Determinujúcim proinflačne pôsobiacim faktorom by mal byť podobne ako v rokoch 1999 a 2000  priamy, ale aj nepriamy dopad rozsiahlych úprav v sektore regulovaných cien. Pretrvávajúca relatívne nízka kúpyschopnosť obyvateľstva, ovplyvnená aj zvyšovaním regulovaných cien, vysokou mierou nezamestnanosti a relatívne nízkym rastom miezd, by mala mať tlmiaci efekt na vývoj spotrebiteľských cien. Rozvíjajúca sa konkurencia v podobe aktivít zahraničných obchodných reťazcov na úrovni maloobchodu, by takisto mohla výraznejšie tlmiť cenový rast v sektore obchodovateľných tovarov. Tento vplyv je však veľmi ťažko odhadnuteľný, ale môže byť veľmi výrazný (napr. v ČR sektor obchodovateľných tovarov bez pohonných hmôt už od polovice roka 1999 nezaznamenáva takmer žiadny rast cien). Výsledný efekt môže závisieť od súbežného pôsobenia viacerých faktorov. V oblasti vonkajších faktorov NBS predpokladá stabilizovaný, resp. mierne sa zhodnocujúci vývoj výmenného kurzu slovenskej koruny a stabilné svetové ceny priemyselných komodít. 

Istým rizikom vo vývoji spotrebiteľských cien je neistota vo vývoji cien potravín. Výrazné zvýšenie nákladov potravinárskych prvovýrobcov a spracovateľov naznačuje možné prenesenie týchto inflačných tlakov do konečných cien. Silnejúci vplyv cien potravín je zreteľný z pohľadu na štruktúru jadrovej inflácie. Zatiaľ čo ešte v júli 1999 ceny potravín na medziročnej báze poklesli a pôsobili na jadrovú infláciu tlmiaco, v ďalšom období ich vplyv rástol. V apríli 2001 predstavoval ich podiel na medziročnej jadrovej inflácii viac ako 40%. Za predpokladu vhodných klimatických podmienok by však mohlo byť znižovanie jadrovej inflácie v druhej polovici roka podporené stabilizujúcim sa vývojom cien potravín (v roku 2000 došlo k zrýchleniu dynamiky cien potravín najmä v dôsledku nižšej úrody, predovšetkým obilnín). 

Pri zohľadnení predpokladaného pôsobenia uvedených faktorov NBS v roku 2001 predpokladá pokračovanie mierneho dezinflačného procesu. Celková inflácia by sa mala pohybovať v intervale 6,7-8,2% (priemerná inflácia 7,1-8,3%) a jadrová inflácia v pásme 3,6-5,3%.

Odhady inflácie v strednodobom horizonte do roku 2004 sú založené na predpoklade pokračovania úprav regulovaných cien a postupného znižovania jadrovej inflácie. Pre rok 2002 sme vychádzali z vládneho návrhu úprav regulovaných cien schváleného v roku 1999. Podľa tohto návrhu sa predpokladá rozsah administratívnych opatrení približne na rovnakej úrovni ako v roku 2001: priemerné zvýšenie regulovaných cien o 16,6%, pričom ich príspevok k celkovej inflácii by predstavoval približne 3 percentuálne body. Z dôvodu absencie informácií o zámeroch vlády ohľadom regulovaných cien v rokoch 2003-2004 sme pri odhade inflácie v týchto rokoch uvažovali úpravy v rozsahu inflácie dosiahnutej v predchádzajúcom roku. 

V roku 2002 neočakávame výraznejšie spomalenie dynamiky rastu cien položiek jadrovej ako aj celkovej inflácie. Dôvodom tohto predpokladu by mal byť spomínaný rozsah administratívnych opatrení, ale aj zrýchlenie ekonomického rastu podporovaného domácim dopytom. Tlaky na rast spotrebiteľských cien by mali byť vyvíjané aj zo strany cien priemyselných výrobcov. Ich dynamika by mohla totiž aj v roku 2002 predbiehať dynamiku jadrovej inflácie. Naopak, utlmujúco by mohla pôsobiť stabilizácia na svetových trhoch s potravinovými a priemyselnými komoditami.

V rokoch 2003-2004 by v dôsledku menšieho rozsahu úprav regulovaných cien mohlo dôjsť k výraznejšiemu zníženiu dynamiky rastu spotrebiteľských cien. Práve rozsiahle administratívne opatrenia a reštrukturalizácia ekonomiky v rokoch 1999-2002 dávajú predpoklady ďalšieho dezinflačného procesu a pozitívneho formovania inflačných očakávaní do správania verejnosti. Nemožno však očakávať výraznejší pokles dynamiky jadrovej inflácie, nakoľko znižovanie z nízkych jednociferných hodnôt je proces náročnejší a dlhodobejší. 

Odhad vývoja inflácie v rokoch 2001-2004 (k decembru príslušného roka)
		2001	2002	2003	2004	
Inflácia (%)	medziročná miera	6,7-8,2	6,3-7,8	4,0-6,0	3,5-5,5	
	priem. medzir. miera	7,6	6,7	5,0	4,6	
Jadrová inflácia (%)	medziročná miera	3,6-5,3	3,4-5,2	3,0-4,8	3,0-4,8	
	priem. medzir. miera	4,2	4,0	3,9	3,8	

Úrokové sadzby

V strednodobom horizonte Národná banka Slovenska predpokladá postupné približovanie sa úrokových sadzieb úrokovým sadzbám Európskej únie. V súčasnosti je dvojtýždňová limitná REPO sadzba NBS na úrovni 7,75%, kým dvojtýždňová sadzba ECB je 4,5%.

Menové agregáty

Rast peňažného agregátu M2 by mal v roku 2001 dosiahnuť medziročný rast 15,5%, čo bude okrem vývoja reálnej ekonomickej aktivity a vývoja v cenovej oblasti ovplyvnené aj výplatou dlhopisov FNM. Medziročná miera rastu čistého úveru vláde a FNM by v roku 2001 mala dosiahnuť 20,0%, čo je konzistentné s predpokladaným vývojom fiskálneho deficitu (3,9% na HDP), ako aj s predpokladanými príjmami a výdavkami FNM. Vzhľadom na predpokladaný vývoj predchádzajúcich agregátnych veličín ako aj očakávaný vplyv zahraničných zdrojov bude vytvorený priestor pre medziročný rast úverov podnikom a obyvateľstvu vo výške 5,8%. 

V rokoch 2002 až 2004 by mal byť rast menového agregátu M2 konzistentný s vývojom reálnej ekonomickej aktivity ako aj očakávaným vývojom v cenovej oblasti a mal by teda približne zodpovedať rastu nominálneho HDP. Predpokladaná medziročná miera rastu M2 by v tomto časovom horizonte mala predstavovať približne 9%. 

Vzhľadom na očakávané zlepšovanie vývoja verejných financií a tým aj spomaľovanie rastu čistého úveru vláde a FNM bude vytvorený priestor pre dynamickejší vývoj úverových aktivít vo vzťahu k podnikom a obyvateľstvu, ktorých rast by sa mohol postupne dynamizovať až na 9,8% v roku 2004. 

Výmenný kurz

NBS v strednodobom horizonte očakáva stabilný vývoj výmenného kurzu slovenskej koruny voči EUR aj s možnosťou jeho mierneho nominálneho zhodnocovania. Kurz koruny k americkému doláru bude naďalej určovaný najmä vývojom krížového kurzu jednotnej európskej meny voči USD.

Zhrnutie

Odhady inflácie na budúci rok sú založené na predpoklade pokračovania úprav regulovaných cien (podľa vládneho návrhu schváleného v roku 1999) a mierneho zníženia jadrovej inflácie. Na konci roku 2002 očakávame jadrovú infláciu v intervale 3,4% až 5,2%. Vývoj celkovej inflácie však bude ovplyvnený najmä skutočnou mierou úprav regulovaných cien, pričom NBS predpokladá, že celková inflácia sa bude pohybovať v intervale 6,3-7,8%. Dôvodom len mierneho spomalenia dynamiky rastu cien položiek jadrovej a celkovej inflácie, by mal byť spomínaný rozsah administratívnych opatrení, ale aj zrýchlenie ekonomického rastu v dôsledku dynamizácie domáceho dopytu. Naopak utlmujúcim faktorom by mohla byť stabilizácia na svetových trhoch komodít a stabilizovaný vývoj, resp. skôr zhodnocovací trend výmenného kurzu slovenskej koruny voči EUR a USD.

V oblasti vývoja reálnej ekonomickej aktivity očakávame v budúcom roku ďalšie zvyšovanie výkonnosti ekonomiky SR. V roku 2002 by mal nominálny hrubý domáci produkt dosiahnuť objem 1050 mld. Sk a rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách približne 3,8%. Reálny ekonomický rast by mal byť akcelerovaný tak domácim, ako aj zahraničným dopytom.

Podiel deficitu bežného účtu platobnej bilancie na HDP by mal v roku 2002 dosiahnuť 5,3% (odhad z mája 2001) a mal by byť ovplyvnený predovšetkým záporným saldom obchodnej bilancie vo výške 70,0 mld. Sk. Vývoj na bežnom účte bude v značnej miere ovplyvnený rýchlosťou procesu reštrukturalizácie a privatizácie ako bankovej, tak podnikovej sféry. Plné pokrytie deficitu bežného účtu platobnej bilancie prebytkom kapitálového a finančného účtu (predovšetkým prostredníctvom prílevu priamych zahraničných investícií) by malo viesť k rastu devízových rezerv NBS a pôsobiť na stabilný vývoj výmenného kurzu slovenskej koruny. Kurzová politika NBS bude aj naďalej zameraná na obmedzenie nadmernej fluktuácie výmenného kurzu, prípadne na vývojové trendy spôsobené neekonomickými faktormi. 

Tempo rastu peňažnej zásoby M2 by malo v budúcom roku dosiahnuť 9%. Odhady NBS na rok 2002 sú založené na predpoklade mierneho znižovania deficitnosti verejných financií (fiskálny deficit by mal v roku 2002 podľa predpokladov NBS dosiahnuť 3,5%). Vývoj v oblasti verejných financií, spolu s vývojom na devízovom trhu budú determinovať realizáciu menovej politiky v oblasti úrokových sadzieb, kde na báze dnešných informácií je možné v budúcom roku očakávať stabilný, resp. mierne znižujúci sa vývoj.

Podrobnejšie informácie o očakávanom vývoji v roku 2002 bude mať Národná banka  Slovenska spracované pravdepodobne v novembri 2001. 

Odhad vývoja hlavných ekonomických a peňažných indikátorov na roky 2001 a 2002

Indikátor	2001	2002	
Medziročná inflácia (k decembru, %)			
   celková inflácia	6,7-8,2	6,3-7,8	
   jadrová inflácia	3,6-5,3	3,4-5,2	
Hrubý domáci produkt			
HDP v bežných cenách (mld. Sk)	962	1050	
HDP v stálych cenách (%)	2,8-3,2	do 3,8	
Platobná bilancia SR			
Obchodná bilancia (mld. Sk)	-64,1	-70,0	
Bežný účet (mld. Sk)	-54,8	-57,9	
Podiel deficitu BÚ na HDP (%)	-5,7	-5,3	
Kapitálový a finančný účet (mld. Sk)	73,8	139,0	
Menový prehľad			
Peňažná zásoba M2 (%)	15,5	9,0	
Úvery podnikom a obyvateľstvu (%)	5,8	3,8	
Verejné financie			
Podiel fiskálneho deficitu na HDP (%)	-3,9	-3,5