Author: mf_sr
Last saved by: User

Správa o čerpaní úverov so štátnou zárukou, o rozsahu plnenia zo štátneho rozpočtu a o rizikách plnenia v nasledujúcom období

Úvod	

	Správa sa predkladá na rokovanie vlády SR v súlade s uznesením vlády Slovenskej republiky č.134/2001 bod B.1. k návrhu na zmenu bodu B.2 uznesenia vlády SR č.623 zo 14.07.1999 k „Prehľadu o vydaných zárukách štátneho rozpočtu a o potencionálnych rizikách plnenia za nesplácané úvery“.
	Materiál nadväzuje na „Správu o prevzatých štátnych zárukách a o stave vymáhania pohľadávok z realizovaných štátnych záruk“ prerokovanú vo vláde SR dňa 12. júna 2002, ku ktorej vláda prijala uznesenie č. 630/2002. Správa obsahuje aktualizovaný prehľad o čerpaní limitu štátnych záruk, o prevzatých štátnych zárukách za bankové úvery poskytnuté podnikateľským subjektom k 15.10.2002, informáciu o problémoch financovania rozhodujúcich dlžníkov, prehľad o realizovaných štátnych zárukách  k 15.10.2002 a  riziká realizácie štátnych záruk v nasledujúcom období.

1.	Čerpanie bankových úverov so štátnou zárukou za obdobie 
od 1990 do 15.10.2002

1.1. Stanovenie limitu štátnych záruk na rok 2002 a jeho čerpanie

V roku 2002 sa v zmysle § 9 ods. 2) zákona o štátnom rozpočte pri poskytovaní štátnych záruk za bankové úvery neuplatnia podmienky ustanovené v § 46 ods.4 Zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách  v znení neskorších predpisov, pričom súhrn novoposkytnutých štátnych záruk za bankové úvery podnikateľom a za dlhopisy vydané podnikateľom alebo za obdobné cenné papiere vydané podnikateľom v zahraničí v roku 2002 nepresiahne 13% rozpočtovaných príjmov.

	Vychádzajúc z celkových rozpočtovaných príjmov štátneho rozpočtu na rok 2002 v sume 219.919.182.000 Sk, limit štátnych záruk na rok 2002 predstavuje 28,59 mld. Sk.

Čerpanie limitu pre rok 2002 je nasledovné:
			                                              		 (mld. Sk)

Podnik, projekt

Návrh

Prevzaté

Schválené vládou-
neprevzaté

Pripra-vované

Slovenské elektrárne a. s. Bratislava, refinancovanie | 8,6 | | 6,0 |
Železničná spoločnosť a. s. Bratislava, výkony vo verejnom záujme nekryté v štátnom rozpočte | 3,0 | 3,0 | |
Železnice SR, refinancovanie záväzkov výkonov vo verejnom záujme | 9,2 | 9,34 | |

Železnice SR, investície nekryté v štátnom rozpočte 
(z požiadavky 4 mld. Sk)

4

1,0

2,1

Metro a.s. Bratislava, Most Košická- ekológia | 0,4 | 0,412 | |
Projekty ISPA, životné prostredie | 0,4 | | 0,4 |

Projekty na rozvoj ochrany životného prostredia
(geotermálna energia)

0,5*

Slovenská záručná a rozvojová banka š.p.ú. Bratislava, záruka za prevzaté záruky zrušených štátnych fondov | 0,4** | | |
Proexportné projekty MH SR (špeciál) | 1,0 | | | 1,0
Slovenské lodenice Komárno, a.s. | - | | 0,289 |
Vodohospodársky podnik, š.p. | - | | | 0,29
Rezerva | 1,09 | | |
S P O L U | 28,59 | 13,752 | 6,689 | 3,39

Predpokladané čerpanie limitu štátnych záruk v roku 2002 je 83,4 % .

* Žiadosť o štátnu záruku pre Geoterm, a.s. bola prerokovaná v Poradnom orgáne ÚZVV SR dňa 25.09.2002. Vzhľadom na závažné nedostatky vo finančnom zabezpečení projektu bol materiál vrátený MŽP SR. Na základe rokovaní MF SR so Svetovou bankou bude materiál s pomocou Svetovej banky v priebehu niekoľkých mesiacov prepracovaný tak, aby dokumentoval relatívne nízke riziko pre poskytnutie štátnej záruky.
** Slovenská záručná a rozvojová banka, a.s., Bratislava ku dňu 28.10.2002 nepredložila žiadosť o prevzatie štátnej záruky a ani nešpecifikovala termín predloženia žiadosti.

1.1.1. Prevzaté štátne záruky k 15.10.2002
	Prevzatiu štátnej záruky schválenej vládou SR predchádza prerokovanie žiadosti o poskytnutie štátnej záruky v Úverovom a záručnom výbore vlády SR a v jeho Poradnom orgáne, ktoré vydávajú odporúčanie k jej schváleniu.
Metro Bratislava, a.s. Bratislava - uznesením vlády SR č.57 zo 16. januára 2002 bolo schválené prevzatie štátnej záruky za strednodobý bankový úver v objeme 412 mil. Sk od VÚB, a.s., Bratislava na financovanie odstránenia „starej“ ekologickej záťaže.
	Železnice Slovenskej republiky - uznesením vlády SR č.453 z 25. apríla 2002 bolo schválené prevzatie štátnej záruky za úvery organizované bankami J.P.Morgan , Securities Ltd., Tatra bankou, a.s. vo výške ekvivalentu 160 mil. EUR denominovaných v Sk a Ľudovou bankou, a.s., Bratislava vo výške 2 mld. Sk za účelom financovania reštrukturalizácie úverového portfólia a úverov splatných v roku 2002, prevzatých ŽSR v rokoch 1994-2001 na financovanie strát spôsobených realizáciou výkonov vo verejnom záujme a rozhodujúcich investičných rozvojových projektov spojených s transformáciou ŽSR a harmonizáciou železničných dopravných systémov.
	Železničná spoločnosť, a.s. Bratislava - uznesením vlády SR č.454 z 25. apríla 2002 a uznesením vlády č.564 z 29. mája 2002 bolo schválené prevzatie štátnej záruky za úver poskytnutý bankovým konzorciom pod vedením Tatra banky, a.s. na zabezpečenie financovania úhrady straty za výkony poskytnuté na základe zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme v roku 2002 vo výške 3 mld. Sk.
	Železnice Slovenskej republiky  - uznesením vlády SR č.951 z 21. augusta 2002 bolo schválené prevzatie štátnej záruky za úver poskytnutý bankovým konzorciom pod vedením Tatra banky, a.s. vo výške 1,5 mld. Sk pre zabezpečenie financovania úhrady straty za výkony poskytnuté na základe zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme pri prevádzkovaní dráhy v roku 2002.
	Následne na uvedené uznesenia vlády SR boli uzavreté záručné zmluvy medzi Ministerstvom financií SR a príslušnými bankami. 

1.1.2.  Odsúhlasené štátne záruky
	Slovenské elektrárne, a.s. - uznesením vlády SR č.1016 zo 4. septembra 2002 bolo schválené prevzatie štátnej záruky za úver vo výške 6 mld. Sk bankovým konzorciom pod vedením Tatra banky, a.s.. V súčasnosti prebieha schvaľovací proces na Úrade pre štátnu pomoc.
	Slovenské lodenice Komárno, a.s. Bratislava - uznesením vlády SR č.1017 zo 4.septembra 2002 bolo schválené prevzatie štátnej záruky vo výške 6,9 mil. EUR (do 30% z poskytnutých úverov v prospech Exportno-importnej banky SR) v rámci projektu reštrukturalizácie spoločnosti. Dňa 11.09.2002 Úrad pre štátnu pomoc vydal rozhodnutie, ktorým chválil prevzatie štátnej záruky. V súčasnosti prebieha príprava definitívnej zmluvnej dokumentácie s predpokladom prevzatia záruky do konca októbra 2002. 
	Slovenská záručná a rozvojová banka, a.s., Bratislava - uznesením vlády SR č.1097 z 9. októbra 2002 bolo schválené prevzatie štátnej záruky za bankový úver na financovanie environmentálnych projektov zo zdrojov Európskej investičnej banky pre rok 2002 vo výške 400 mil. Sk. Úrad pre štátnu pomoc dňa 15.08.2002 vydal stanovisko, že predmetná štátna záruka nepodlieha schvaľovaniu v zmysle zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov. K uvedenej štátnej záruke neboli k 15.10.2002 predložené Ministerstvu financií SR na podpis záručné zmluvy, resp. ručiteľské listiny. 
		
1.1.3.  Pripravované štátne záruky a predpoklad ich prevzatia v roku 2002 
	V zmysle rozdelenia limitu na rok 2002, ktorý bol súčasťou materiálu „Správa o prevzatých štátnych zárukách a  o stave vymáhania pohľadávok z realizovaných štátnych záruk“ prerokovaného vo vláde SR dňa 12. júna 2002 (uznesenie vlády SR č. 630/2002), sa predpokladá prevzatie štátnych záruk vo štvrtom štvrťroku 2002 za úver pre Železnice Slovenskej republiky na investície v sume 2,1 mld. Sk, na proexportné projekty MH SR (špeciál) 1,0 mld. Sk a  na projekt "Povodne na území Slovenska v rokoch 1997-1999, odstránenie následkov a preventívne opatrenia" pre Slovenský vodohospodársky podnik, š. p., Banská Štiavnica vo výške 293,8 mil. Sk,  spolu v celkovej výške cca 4,5 mld. Sk.
	
 1.2.  Prevzaté štátne záruky za obdobie od 1990 do 15.10. 2002  

	Za obdobie od roku 1990 do 15.10.2002 boli prevzaté štátne záruky za bankové úvery v celkovej výške 275,45 mld. Sk (prepočítané kurzom ku dňu prevzatia štátnej záruky vrátane orientačného vyčíslenia úrokov). Splácanie takto zaručených úverov je rozložené do roku 2021 s výrazným maximom splátok v rokoch 2005, 2006 a 2007. Vysoké splátky úverov v uvedených rokoch ovplyvňujú splátkové kalendáre bankových úverov pre Slovenské elektrárne, a.s. v roku 2005 a 2006, Železníc SR v roku 2007 a jednorazové splátky úverov poskytnutých VVB, š. p., Bratislava na dostavbu vodných diel Gabčíkovo a Žilina v roku 2006. Splátky v ďalších rokoch majú klesajúcu tendenciu.
	
	V objeme 275,45 mld. Sk sú zahrnuté všetky úvery so štátnou zárukou vrátane splatených úverov, zrušených úverov a úverov poskytnutých pre Štátny fond cestného hospodárstva. Zákonom č.553/2001 Z. z. s účinnosťou od 01.01.2002 bol zrušený ŠFCH. Dňom zrušenia prešli všetky práva a povinnosti tohto fondu vyplývajúce z pracovnoprávnych a iných vzťahov na MDPT SR s výnimkou záväzkov z úverových vzťahov voči bankám. Tieto záväzky vo výške 22,2 mld. Sk boli vyňaté zo štátnych záruk a delimitované do vládneho dlhu.
Z celkového objemu 275,45 mld. Sk prevzatých štátnych záruk v rokoch 1990 až 2002 bolo 19 záruk orientovaných na výstavbu energetických zdrojov v sume 86.842 mil. Sk (31,5 %), 5 záruk na vodné diela v sume 27.262,0 mil. Sk (9,9 %), 19 záruk pre Železnice SR a Železničnú spoločnosť, a.s. v sume 69.922,6 mil. Sk (25,3 %) a 11 záruk za úvery na projekt rozvoja diaľnic v sume 23.542,2 mil. Sk (8,5 %). Slovenské elektrárne, a. s., Bratislava, Vodohospodárska výstavba, š. p., Bratislava a  Železnice SR boli k 15.10.2002 prioritnými nositeľmi štátnych záruk a uvedené projekty tvorili 66,8 % z celkového objemu prijatých záruk. Ďalšie záruky boli orientované na vybrané rozvojové programy priemyslu a na konverziu zbrojárskej výroby.
	
	Keďže dňom 01.01.2002 krajiny Európskeho spoločenstva prijali jednotnú menu EUR, úvery so štátnou zárukou poskytnuté v iných menách (DEM, FRF, ATS) boli prekurzované v zmysle inštrukcie Národnej banky Slovenska (Euro Fixed Conversion Rates).
	Podľa týchto prepočtov ostáva z doposiaľ prijatých štátnych záruk splatiť záväzok vo výške 157.657,5 mil. Sk, z toho 113.245,0 mil. Sk istiny a 44.412,5 mil. Sk úrokov. (tabuľka č.1 v prílohe – prepočítaná kurzom z 30.09.2002). Uvedený záväzok je vyčíslený po znížení o záväzky zrušeného ŠFCH a zahrnuje tiež kurzové rozdiely.
	Prehľad splátok z úverov so štátnou zárukou podľa rokov je uvedený v nasledovnej tabuľke :
                  								  /v mil. Sk/
Rok | Splatná suma istín a úrokov
4.Q/2002 | 17 746,63
2003 | 14 757,37
2004 | 14 047,88
2005 | 21 674,31
2006 | 24 994,66
2007 | 20 795,79
2008 | 8 221,85
2009 | 6 547,47
2010 | 6 088,80
2011 | 4 778,66
2012 | 3 633,87
2013 | 3 339,67
2014 | 9 026,36
2015 | 1 087,66
2016 | 171,35
2017 | 163,79
2018 | 156,24
2019 | 148,68
2020 | 141,13
2021 | 135,35
Spolu | 157 657,52

2. Realizované štátne záruky 

2.1.  Štátne záruky realizované v roku 2002
	
V zákone o štátnom rozpočte na rok 2002 nebola schválená rezerva na štátne záruky za bankové úvery a na splácanie záväzkov, ktoré vyplynú z úverov so štátnou zárukou bola schválená v rozpočte FNM SR položka vo výške 5,1 mld. Sk zo zdrojov privatizácie.
Vláda Slovenskej republiky  uznesením č. 790 zo dňa 30. augusta 2001 v bode B.4. odsúhlasila vyčlenenie časti zdrojov z privatizácie na splatenie záväzkov v roku 2002 vyplývajúcich z prevzatých štátnych záruk vo výške 3,0 mld. Sk a  v bode E. 1. uvedeného uznesenia odporučila prezidentovi prezídia Fondu národného majetku SR zabezpečiť z rozpočtu požadovanú čiastku. V zmysle uvedeného uznesenia budú podpísané dohody o pristúpení k dlhu medzi Ministerstvom financií SR a Fondom národného majetku SR. Vzhľadom na likviditu FNM SR ku koncu roku 2001 bolo MF SR požiadané o presun platby za PT Žilina, a. s. vo výške 1,94 mld. Sk do roku 2002, s čím MF SR súhlasilo a zároveň požiadalo o zvýšenie tejto čiastky na 2,1 mld. Sk vzhľadom na splatné úroky. Vláda SR svojím uznesením č.446 z 25. apríla 2002 k návrhu na rozdelenie príjmov z  privatizácie 49% podielu majetkovej účasti FNM SR na podnikaní spoločnosti Slovenský plynárenský priemysel, a. s. Bratislava v bode A.3. navýšenie odsúhlasila.

	Realizácie štátnych záruk z prostriedkov FNM SR boli vykonané za nasledovných dlžníkov (tabuľka č.2):
	     
PT Žilina, a.s.					        1 847,8 mil. Sk
Vodohospodárska výstavba, š.p., Bratislava	        2 271,9 mil. Sk
IMUNA, š.p., Šarišské Michaľany			127,1 mil. Sk
Slovenské lodenice Komárno, a.s.			             56,2 mil. Sk
S p o l u						         4 303,0 mil. Sk

	Uznesením vlády SR č. 1079 z 25. septembra 2002 k „Správe o postupe pri realizácii štátnych záruk prostredníctvom Fondu národného majetku SR z príjmov z privatizácie“ vláda Slovenskej republiky súhlasila s riešením, aby prostriedky použité z prostriedkov FNM SR na realizáciu štátnych záruk prostredníctvom FNM SR v rokoch 2000 – 2002 boli považované za nenávratné. 

V decembri 2002 sa pripravuje posledná realizácia štátnej záruky  z  prostriedkov Fondu národného majetku SR v roku 2002 -  úroky z úveru so štátnou zárukou Vodohospodárskej výstavby, š. p., Bratislava z roku 1996 od J.P. Morgan v celkovej sume  7 250 000,0 USD  ( cca 307,8 mil. Sk).

2.2. Štátne záruky realizované zo štátneho rozpočtu od 1991 do 15.10. 2002

	Za obdobie od roku 1991 do 15.10.2002 boli realizované štátne záruky za bankové úvery zo štátneho rozpočtu v celkovej sume 18.897,5 mil. Sk.
	Prehľad realizovaných záruk podľa rokov:
								/v mil. Sk/
Rok | Objem realizovaných záruk
1991 | 16,7
1992 | 1 093,5
1993 | 478,9
1994 | 115,3
1995 | 1 211,2
1996 | 1 890,6
1997 | 2 059,5
1998 | 2 139,4
1999 | 4 176,9
2000 | 5 700,9
2001 | 14, 6
2002 | -
S p o l u | 18 897,5
 	
Detailný prehľad realizácie štátnych záruk zo štátneho rozpočtu za celé obdobie je uvedený v tabuľke č.3 v prílohe.

Z položky FNM SR vytvorenej z  príjmov z  privatizácie boli prostredníctvom FNM SR realizované štátne záruky za bankové úvery v objeme 22.188,31 mil. Sk (v rokoch 2000, 2001 a do 15.10.2002 tabuľka č. 2 v prílohe).

Za obdobie 1990 – 15.10.2002 boli realizované štátne záruky v objeme 41,08 mld. Sk, čo predstavuje v porovnaní s celkovým objemom prevzatých štátnych záruk 275,45 mld. Sk  podiel 14,9 %.	

2.3. Príjmy z realizovaných štátnych záruk
	
Problémom v oblasti realizovaných záruk je ich návratnosť do štátneho rozpočtu, nakoľko dlžníci nie sú schopní splácať svoje záväzky v zmysle zmluvných podmienok. V podstate ide o vynútenú sanáciu podnikateľských subjektov neschopných splácať svoje záväzky. Príjmy z návratných finančných výpomocí do štátneho rozpočtu, nadväzne na uzavreté splátkové kalendáre, predstavujú za obdobie od roku 1991 do 15.10.2002 sumu 3.031.186.412,23 Sk (tabuľka č. 4 v prílohe), t. j. 16,04 % z realizovaných štátnych záruk z prostriedkov štátneho rozpočtu.

	V priebehu roka 2002 boli vrátené do štátneho rozpočtu finančné prostriedky vo výške 465,6 mil. Sk od Vodohospodárskej výstavby, š.p., Bratislava, ktoré predstavovali splátky istín návratných finančných výpomocí splatných v roku 2002. Do 31.12.2002 uhradí VVB, š.p. Bratislava úroky z istín návratných finančných výpomocí splatných  po roku 2002 v  sume cca 552 mil. Sk. Príjmy z návratných finančných výpomocí tak  k 31.12.2002 dosiahnu  sumu cca 3 583 mil. Sk, čo predstavuje 19,0  %  z realizovaných štátnych záruk. Od iných subjektov sa s ohľadom na skutočnosť , že prevážna väčšina je  v konkurznom konaní, nepredpokladá príjem.

3. Informácia o vykonaných postupoch a opatreniach pri zabezpečovaní správy realizovaných štátnych záruk v roku 2002

	V súčasnosti Ministerstvo financií SR eviduje 18 podnikov v konkurze, ktorým bola poskytnutá štátna záruka na úvery a za ktoré boli realizované štátne záruky (tabuľka č.5).
Vymáhanie pohľadávok od spoločností, ktoré sú v konkurze, podlieha ustanoveniam zákona č. 328/1991 Zb. o konkurze a vyrovnaní v znení neskorších predpisov a je plne v kompetencii príslušného správcu konkurznej podstaty (SKP) a konkurzného sudcu, ktorý dohliada na zákonnosť postupov SKP vo veciach predaja, prenájmu a odpisov majetku úpadcu. Významným inštitútom je "schôdza konkurzných veriteľov", na ktorej veritelia môžu zásadným spôsobom ovplyvniť priebeh konkurzu, ako napr. schvaľovaním plánu speňažovania konkurznej podstaty, vrátane spôsobu speňažovania. Zástupcovia ministerstva financií sa pravidelne zúčastňujú schôdzí veriteľov, kde uplatňujú svoje návrhy k spôsobu a priebehu speňažovania majetku úpadcu. Cieľom návrhov je najmä urýchlenie konkurzného konania, nakoľko existujúci majetok sa v priebehu konkurzu znehodnocuje a pri dlhotrvajúcom speňažovaní výnos z predaja dosahuje len zlomok pôvodnej hodnoty predávaných aktív úpadcu. Rezervy sú v lepšej koordinácii veriteľov, ktorými sú štátne a verejnoprospešné inštitúcie, nakoľko s ohľadom na výšku pohľadávok môžu mať pri spoločnom postupe rozhodujúci vplyv na priebeh konkurzného konania. Ako dobrú možno hodnotiť spoluprácu so Slovenskou konsolidačnou a.s. Bratislava a čiastočne aj s daňovými úradmi. Slovenská konsolidačná a.s. Bratislava zastupuje MF SR v niektorých súdnych procesoch na základe vydaného plnomocenstva.
V prípade, že sa SKP podarí predať majetok úpadcu, vymôcť, resp. z prenájmu majetku plynie určité inkaso, musia konkurzní veritelia rátať i s nevyhnutnými výdavkami, ktoré sa prednostne uspokojujú z konkurznej podstaty. Ide napr. o výdavky za zhotovenie znaleckých posudkov na majetok úpadcu, výdavky s uverejňovaním inzerátov s ponukami na predaj majetku verejným ponukovým konaním, výdavky na strážnu službu, poplatky za elektrinu, dane, mzdy, odvody za zamestnancov a rozhodujúcou položkou sú odmeny SKP, resp. osobitného SKP (ak je ustanovený). Z uvedeného vyplýva, že výťažnosť z predaja majetku je veľmi rôznorodá a vo väčšine prípadov, ktoré sú známe z už skončených konkurzov, veľmi nízka.
Vymožiteľnosť a návratnosť finančných prostriedkov z realizovaných štátnych záruk do štátneho rozpočtu je nízka, ak pohľadávka štátu nie je zabezpečená záložným právom (záložné právo na štátne záruky sa začalo vyžadovať nadväzne na Nariadenie vlády SR č.91/1996 Z. z. o štátnych zárukách, dovtedy sa nevyžadovalo krytie realizácií záložným majetkom), majetok úpadcu je ťažko speňažiteľný alebo úpadca nedisponuje žiadnym majetkom.
S ohľadom na skutočnosť, že dlžníci si neplnia povinnosť oznamovať ručiteľovi prípravu vyhlásenia konkurzu, odborný útvar ministerstva permanentne monitoruje údaje zverejňované v Obchodnom vestníku. Po zverejnení vyhlásenia konkurzu sa vykoná inventúra pohľadávok voči úpadcovi a skompletizuje sa dostupná dokumentácia preukazujúca existenciu a druh pohľadávky. V spolupráci so Slovenskou konsolidačnou a.s. (právny nástupca Konsolidačnej banky Bratislava, š.p.ú.) ministerstvo pripraví a uplatní na príslušnom súde prihlásenie pohľadávky. Nakoľko v zmysle zákona o konkurze a vyrovnaní sa dňom vyhlásenia stávajú splatnými všetky záväzky úpadcu, veriteľské banky v prípade, ak má dlžník ešte nesplatené záväzky so štátnou zárukou, požiadajú ministerstvo o realizáciu ostávajúcej časti nesplateného úveru. Ak je možné realizovať záruku v termíne podania prihlášky pohľadávok, t.j. do 60 dní od vyhlásenia konkurzu, realizovaná čiastka je uplatnená ako nepodmienená, ak to nie je možné, tak ju ministerstvo uplatní ako podmienenú a po realizácii je uplatnená na konkurznom súde dodatočne ako nepodmienená. Často dochádza zo strany správcov konkurznej podstaty k neodôvodnenému neuznaniu pohľadávky a túto si potom ministerstvo uplatňuje na súde incidenčnou žalobou. Nutnosť uplatňovania pohľadávok incidenčnými žalobami predlžuje priebeh konkurzného konania a neumožňuje do vynesenia rozsudku uplatňovať v plnej miere veriteľské práva, napr. na schôdzach konkurzných veriteľov. V etape speňažovania sa pracovníci ministerstva poverení zastupovaním v konkurznom konaní orientujú na zamedzenie predajov pod reálnu trhovú cenu speňažovaných aktív a na urýchlenie ich predaja, keď kupujúci sú často zo strany správcov konkurznej podstaty odradzovaní požadovaním príliš vysokej zábezpeky a pod..
Celkovo možno konštatovať, že rozhodujúcim problémom prebiehajúcich konkurzov je ich zdĺhavosť a nízka výťažnosť speňažovania, pričom vplyv veriteľov na priebeh konkurzov je napriek prijatým právnym úpravám ešte stále nedostatočný.

4. Problémy financovania rozhodujúcich dlžníkov

	Najväčší objem úverov so štátnymi zárukami majú spoločnosti Slovenské elektrárne, a.s., Železnice SR a Vodohospodárska výstavba Bratislava, š.p..

4.1. Slovenské elektrárne, a. s., Bratislava
Uvedená spoločnosť je rozhodujúcim dlžníkom z hľadiska objemu splátok úverov a úrokov so štátnou zárukou, keď štátom garantovaný dlh dosahuje 54,8 mld. Sk, z toho istina predstavuje 39,4 mld. Sk. Negatívne stanovisko Úradu pre štátnu pomoc k prevzatiu štátnej záruky pre SE, a. s. za účelom refinancovania v decembri 2001, odôvodnené ustanoveniami zákona o štátnej pomoci a záväzkami vyplývajúcimi pre Slovenskú republiku z Európskej dohody o pridružení spôsobilo, že prevzatie štátnych záruk pre SE, a. s. v roku 2002 sa stalo  problematickým. V  IV. štvrťroku 2002 sú splatné istiny a úroky so štátnou zárukou  v sume 3,45 mld. Sk. Riziko ich splácania je kryté pripravovaným refinancovaním úverom so štátnou zárukou.
Výpadok predpokladaných finančných zdrojov ku koncu roka 2001 a celkový objem dlhovej služby spoločnosti na rok 2002 vyvolali kritickú situáciu SE, a. s. v oblasti splácania záväzkov s možnosťou vzniku defaultu. Vláda SR v rámci uznesenia č. 700 zo dňa 26.07.2002  „K návrhu spôsobu privatizácie Slovenských elektrární, a.s.“ v bode B.3. uložila ministrovi hospodárstva SR zabezpečiť vypracovanie alternatívneho návrhu splácania záväzkov Slovenských elektrární, a.s., Bratislava v rokoch 2002 až 2003 bez použitia úverov so štátnymi zárukami a predložiť informáciu na rokovanie vlády SR.. Požadovaný materiál vlády SR zobrala na vedomie dňa 07.08.2002 so záverom, že SE, a.s. sa nezaobídu pri splácaní úverov so štátnou zárukou bez ďalšej záruky štátu. Uznesením vlády SR č. 1016 zo dňa 04.09.2002 súhlasila vláda SR s návrhom na prevzatie štátnej záruky za úver vo výške 6 mld. Sk pre SE, a.s. poskytnutý bankovým konzorciom pod vedením Tatra banky, a.s. s odkladacou podmienkou kladného stanoviska Úradu pre štátnu pomoc.
Úrad pre štátnu pomoc po komplexnom posúdení žiadosti na prevzatie štátnej záruky pre Slovenské elektrárne, a.s., Bratislava dospel k názoru, že štátnu pomoc Slovenským elektrárňam, a.s., Bratislava je možné poskytnúť na riešenie finančného krytia uviaznutých nákladov formou štátnej záruky za úver a požiadal o doplnenie žiadosti spracovaním materiálu „Program finančného krytia uviaznutých nákladov“, ktorý musí byť prerokovaný a schválený Ministerstvom hospodárstva SR.  Materiál „Analýza uviaznutých nákladov a program ich finančného krytia v Slovenských elektrárňach, a.s.“ spolu s  vyjadrením Ministerstva hospodárstva SR  ako doplnenie pôvodnej žiadosti bol predložený Úradu pre štátnu pomoc na posúdenie.

4.2. Železnice Slovenskej republiky a Železničná spoločnosť, a.s.
Značný objem úverov so štátnou zárukou majú poskytnuté Železnice SR, z ktorých v IV. štvrťroku 2002 sú splatné úvery vo výške 1,9 mld. Sk. Splátky úverov so štátnou zárukou ŽSR sú v celkovom objeme cca 56,5 mld. Sk. Rozdelením  Železníc SR na dva samostatné subjekty  (ŽSR a ŽS, a.s.) bola Železniciam SR definovaná konsolidačná funkcia voči Železničnej spoločnosti, a.s.,  Bratislava.
Zvýšené požiadavky na štátne záruky pre ŽSR vyplývajú aj z nedostatočného financovania strát vyplývajúcich zo zmlúv o výkonoch vo verejnom záujme v minulých obdobiach zo štátneho rozpočtu. Tým, že sa úvermi so štátnou zárukou suplujú transfery zo štátneho rozpočtu za výkony vo verejnom záujme sa neúmerne zvyšujú finančné náklady spoločnosti a ŽSR nie sú schopné splácať svoje záväzky z vlastných zdrojov bez poskytnutia štátnych záruk. Ide jednoznačne o vytváranie skrytého dlhu štátu, ktorý sa prejaví v plnej miere okamihom vstupu do ES povinným používaním účtovných štandardov spoločenstva. Súčasne ide o vytváranie mäkkého rozpočtového prostredia pre ŽS a.s. a zníženie tlaku na hospodárnosť jej činnosti.
Železničnej spoločnosti, a.s., Bratislava z realizácie objednávky štátu na výkony vo verejnom záujme vyplýva štátnym rozpočtom nekrytá strata na rok 2002 vo vykalkulovanom objeme 4,165 mld. Sk. Prefinancovanie uvedenej straty bolo riešené úverom so štátnou zárukou vo výške 3 mld. Sk. Prevzatie štátnej záruky je v priamom rozpore so zámerom vytvorenia ekonomicky funkčnej spoločnosti bez externého zadĺženia. Na ŽS, a.s. boli postúpené záväzky ŽSR vyplývajúce z poskytnutého úveru Unibankou, a.s. (2001) a časť úveru poskytnutého EIB (2000). Splátky úverov so štátnou zárukou ŽS, a.s. vrátane uvedených úverov sú v celkovom objeme cca 9,8 mld. Sk.  

4.3. Vodohospodárska výstavba, š.p., Bratislava
Vodohospodárska výstavba, š.p., Bratislava je v súčasnej dobe nositeľom úveru so štátnou zárukou od J.P. Morgan v sume 200 mil. USD, ktorý je splatný v roku 2006. Pozitívny posun v oblasti zabezpečenia zdrojov na zabezpečenie splácania záväzkov Vodohospodárskej výstavby, š.p., Bratislava umožnilo uznesenie vlády SR č. 619/2001 zo dňa 03.07.2001 prijaté k „Návrhu na riešenie usporiadania majetkových vzťahov na Vodnom diele Gabčíkovo“. S účinnosťou od 01.11.2001 boli upravené finančné vzťahy medzi Vodohospodárskou výstavbou, š.p. a  Slovenskými elektrárňami, a. s. zmluvou č.108/100/2001, na ktorej základe patrí Vodohospodárskej výstavbe, š. p. odplata od Slovenských elektrární, a. s. vo výške 65 % platnej skutočnej odbytovej ceny za 1 kWh elektrickej energie vyrobenej a predanej zo všetkých vodných diel prislúchajúcich k Vodnému dielu Gabčíkovo. Uvedená skutočnosť umožnila Vodohospodárskej výstavbe, š. p. splatiť istiny návratných finančných výpomocí splatných v roku 2001 a 2002  v objeme 922,8 mil. Sk
Splatenie zvyšnej čiastky istín návratných finančných výpomocí v sume 7 337,0 mil. Sk je riešené v rámci návrhu „Zmluvy o návratnej finančnej výpomoci“ so splatnosťou istín určených v zmysle § 9 odsek 3 zákona č. 586/2001 Z.z. o štátnom rozpočte na rok 2002, ktorý umožňuje predĺžiť termín splatnosti návratných finančných výpomocí poskytnutých VVB, š. p. v rokoch 1997-2000 na dobu 15 rokov odo dňa ich poskytnutia (do r. 2015) a s úrokom stanoveným uznesením vlády SR č. 619/2001 vo výške 3%. Úroky istín do 31.12.2002 v nadväznosti na dátumy jednotlivých realizácií budú splatné do 31.12.2002  a príjmy štátneho rozpočtu z titulu návratných finančných výpomocí Vodohospodárskej výstavby, š.p., Bratislava tak dosiahnu v roku 2002 sumu cca 1 018 tis. Sk.
V ďalších rokoch sa predpokladá príjem štátneho rozpočtu z návratných finančných výpomocí  zo strany Vodohospodárskej výstavby, š.p., Bratislava  v  sume 600 – 700 mil. Sk ročne do roku 2015 v závislosti od sumy splatenej istiny v príslušnom roku a k tomu odpovedajúcich úrokov.
Od roku 2003 bude spoločnosť schopná samofinancovania, bude uhrádzať úroky z úveru  so štátnou zárukou s istinou 200 mil. USD z roku 1996 od J.P. Morgan v celkovej sume cca 650 mil. Sk ročne až do r. 2006.  Nutnou podmienkou splatenia príslušných čiastok je predpoklad, že Slovenské elektrárne, a. s. si budú plniť svoje záväzky voči Vodohospodárskej výstavbe, š.p..

5. Riziká realizácie štátnych záruk v nasledujúcom období 

	Riziká realizácie štátnych záruk v ŽSR a v SE, a.s., Bratislava boli v roku 2002 čiastočne odstránené refinancovaním novými úvermi so štátnou zárukou a do konca roka 2002 sa neočakáva realizácia záruk nad rámec vyčlenenej časti zdrojov FNM SR z privatizácie na splatenie záväzkov v roku 2002 vyplývajúcich z prevzatých štátnych záruk. Otvorená ostala otázka financovania SE a.s. v prípade negatívneho stanoviska Úradu pre štátnu pomoc k poskytnutiu štátnej záruky za úver 6 mld. Sk, z ktorého mala byť splácaná dlhová služba s maximom v decembri 2002.
Synergickým účinkom splatenia časti dlhu prostredníctvom FNM SR, reštrukturalizácie a predĺženia splatnosti návratných finančných výpomocí a zabezpečením transferu tržieb z výroby elektrickej energie na Vodnom diele Gabčíkovo pre Vodohospodársku výstavbu, š.p. sa odstránilo najvyššie riziko v portfóliu štátnych záruk v posledných rokoch.
	S ohľadom na účinnosť zákona o štátnom dlhu a štátnych zárukách, ktorý umožňuje v kalendárnom roku prevziať nové štátne záruky len do výšky celkovej sumy istín uhradených splátok úverov a  menovitých hodnôt splatených dlhopisov so štátnou zárukou v tom istom roku, je pevne stanovený rámec na prevzatie nových štátnych záruk v danom roku a nie je možné ďalšie zvyšovanie tohto objemu. V dôsledku toho sa zúžil priestor pre financovanie deficitov vo finančných tokoch dlžníkov úvermi so štátnymi zárukami a vytvára sa tlak na zhospodárňovanie ich činnosti. Obmedzí sa tým tiež možnosť nahradzovať obligatórne výdavky štátneho rozpočtu úvermi so štátnou zárukou v prípade krytia straty z výkonov vo verejnom záujme. Pri vyčerpaní limitu na prevzatie štátnych záruk bude potrebné hľadať iné spôsoby riešenia finančnej situácie jednotlivých subjektov. Súčasne sa však tým zásadne zvyšuje riziko spustenia cross-defaultového mechanizmu pri nezvládnutí financovania dlhovej služby managementom dlžníkov a príslušnými ministerstvami. Obzvlášť vysoké je toto riziko u Slovenských elektrární a.s. Bratislava a  Železníc SR.

6. Limit preberania štátnych záruk na rok 2003

V nadväznosti na platnosť nového zákona NR SR č.386 s účinnosťou od 18.júna 2002 o štátnom dlhu a štátnych zárukách je limit na rok 2003 je stanovený § 9 ods. 3 nasledovne: „Štátne záruky v príslušnom roku možno prevziať len do celkovej sumy istín z úverov splatných v príslušnom rozpočtovom roku, na ktoré bola poskytnutá štátna záruka, a celkovej sumy menovitých hodnôt dlhopisov splatných v príslušnom roku, na ktoré bola poskytnutá štátna záruka“.
Pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 predpokladaný limit na prevzatie štátnych záruk pre rok 2003 predstavoval 7 103 mil. Sk (tabuľka č. 6).  Definitívnu výšku limitu bude možné stanoviť po doplnení o štátne záruky, ktoré ešte budú prevzaté do konca roka prepočtom splátok kurzom ku dňu 31.12.2002.
V súčasnosti je uznesením vlády SR č.1017/2002 schválené prevzatie štátnej záruky za Slovenské lodenice Komárno, a.s. vo výške istiny cca 300 mil. Sk. Po podpise záručnej listiny k predmetnému úveru sa o uvedenú čiastku zvýši limit na prevzatie štátnych záruk v roku 2003 na sumu cca 7 403 mil. Sk.

Záver
	 Situácia v preberaní štátnych záruk v rokoch 1998 až 2001 bola ovplyvnená v niektorých prípadoch nahradzovaním priamych výdavkov štátu úvermi so štátnou zárukou, čo viedlo k odkladaniu finančných problémov štátu a dlžníkov do ďalších období.
	V roku 2002 bolo preberanie štátnych záruk orientované najmä na odvrátenie najväčších rizík cross defaultov v Slovenských elektrárňach, a.s. a v Železniciach SR, pričom otvorené ostáva riziko SE a.s. v dôsledku problémov v schvaľovaní štátnej záruky Úradom pre štátnu pomoc. V oblasti realizácie záruk sa použitím príjmov z privatizácie zásadne znížili riziká budúcich štátnych rozpočtov.
Zákon č. 386/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách výrazne znižuje možnosti prijatia štátnych záruk. Štátne záruky majú byť využívané iba v nevyhnutných prípadoch na refinancovanie splatných úverov so štátnymi zárukami, v nadväznosti na zákon o štátnej pomoci a na prípady, pri ktorých hrozí realizácia záruk z prostriedkov verejných financií. V nevyhnutnom rozsahu vláda umožní prevzatie štátnych záruk na financovanie projektov, ak sa tým súčasne zabezpečí využitie zahraničných grantov a zdrojov z predvstupových a štrukturálnych fondov Európskej únie.