Dôvodová správa

A. Všeobecná časť:

Zákon č. 473/2005 Z. z. o poskytovaní služieb v oblasti súkromnej bezpečnosti             a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o súkromnej bezpečnosti) v znení zákona    č. 330/2007 Z. z. upravuje problematiku poskytovanie služieb v oblasti súkromnej bezpečnosti a výkon štátneho dozoru Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) a výkon kontroly krajskými riaditeľstvami Policajného zboru (ďalej len „krajské riaditeľstvo“) v oblasti súkromnej bezpečnosti.

Zákon o súkromnej bezpečnosti bol zmenený a doplnený zákonom č. 330/2007 Z. z. o registri trestov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v nadväznosti na úpravu vydávania odpisov registra trestov.

Viac ako dvojročná prax uplatňovania zákona o súkromnej bezpečnosti si vyžaduje špecifikovanie niektorých ustanovení. Preto sa v návrhu zákona reaguje na potreby praxe.

Navrhovaná právna úprava nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov a nezakladá nároky na pracovné sily a organizačné zabezpečenie. Materiál nemá finančný, ekonomický, environmentálny vplyv a ani vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie, preto sa doložka vplyvov nevyhotovuje.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou, ústavnými zákonmi a inými zákonmi a medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.
DOLOŽKA  ZLUČITEĽNOSTI
právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Predkladateľ právneho predpisu:  
skupina poslancov Národnej rady Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu právneho predpisu:  
      zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 473/2005 Z. z. o poskytovaní služieb v oblasti súkromnej bezpečnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o súkromnej bezpečnosti) v znení zákona č. 330/2007 Z. z.

3.	Problematika návrhu právneho predpisu:

a)   nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev,
b)	nie je upravená v práve Európskej únie,
c)	nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev. 

Vzhľadom na to, že problematika návrhu právneho predpisu nie je v práve Európskych spoločenstiev a Európskej únie upravená, je bezpredmetné vyjadrovať sa k bodom 4., 5. a 6.

B. Osobitná časť:

K bodu 1

Pri uplatňovaní zákona v praxi sa ako oprávnenou ukázala požiadavka posudzovania bezpečnostnej praxe zo širšieho kontextu a to hlavne pri posudzovaní výkonu bezpečnostnej praxe v ozbrojenom zbore alebo ozbrojenom bezpečnostnom zbore. Z uvedeného dôvodu je potrebné rozšíriť okruh činností, ktoré spĺňajú kategórie činností, ktoré akýmkoľvek relevantným spôsobom možno subsumovať pod pojem „bezpečnostná prax“. Pojmy ako  fyzická ochrana, pátranie, odborná príprava a poradenstvo, by boli len exemplifikatívnym, nie úplným výpočtom týchto činností.

K bodu 2
             
		 Podľa navrhovanej úpravy, ktorú si vyžiadala praktická aplikácia uvedeného ustanovenia v praxi, ak objednávateľ bezpečnostnej služby za podmienok splnenia nutnej obrany alebo krajnej núdze použije na ochranu záujmov chránených týmto zákonom (ochrana života, zdravia a majetku) spustenie tiesňového hlasiča, na základe ktorého bezpečnostná služba vykoná zásah a odovzdá páchateľa resp. páchateľov Policajnému zboru na ďalšie konanie, bude činnosť bezpečnostnej služby posudzovaná v súlade so zákonom o súkromnej bezpečnosti. Doterajšia úprava zo strany kontrolných orgánov Policajného zboru považuje takýto postup bezpečnostnej služby za porušenie uvedeného zákona.
 
K bodu 3

Zmenou doterajšej právnej úpravy, dôjde k zjednoteniu posudzovania spoľahlivosti osoby s právnou úpravou na úseku zbraní a streliva. 

K bodu  4

 Vyžadovanie psychologického vyšetrenia sa po takmer dvojročnej účinnosti zákona          o súkromnej bezpečnosti neosvedčilo. Je potrebné ponechať na lekárovi, ktorý vydáva lekársky posudok, aby zvážil, či je u osoby potrebné vykonať aj psychologické vyšetrenie. V bezpečnostných službách sú zamestnané osoby, pre ktoré je úhrada psychologického vyšetrenia nadmerným zaťažením. Prevádzkovatelia a profesijné združenia súkromných bezpečnostných služieb vo všeobecnosti nepovažujú psychologické vyšetrenie za podstatné; rovnako ani predpisy v krajinách Európskej únie takého vyšetrenie nevyžadujú.

K bodu 5 a 6 

Doplnením znenia zákona znením navrhovaným v novelizačnom bode 5 sa reaguje na novovymedzený pojem „bezpečnostná prax“. 
Bezpečnostná prax absolvovaná v ozbrojenom zbore alebo ozbrojenom bezpečnostnom zbore v dĺžke ustanovenej v tomto zákone a príslušné vzdelanie sú dostatočným predpokladom na vykonávanie činnosti v oblasti súkromnej bezpečnosti a ukončenie činnosti v tomto zbore nie je potrebné ďalej limitovať lehotou piatich rokov. 

K bodu 7

          Doterajší § 20 ods. 5 zákona ustanovuje možnosť vykonať odbornú prípravu v skrátenej forme po strate platnosti preukazu odbornej spôsobilosti (ďalej len „preukaz“) uplynutím času, na ktorý bol preukaz vydaný. V záujem zachovania kontinuity pracovného pomeru osôb zamestnaných v súkromných bezpečnostných službách (aj vlastných ochranách), je potrebné, aby ešte v čase platnosti preukazu mohli absolvovať odbornú prípravu, vykonať skúšku odbornej spôsobilosti a tak pokračovať v práci bez prerušenia pracovného pomeru z dôvodov skončenia platnosti preukazu odbornej spôsobilosti. Vykonanie odbornej prípravy v skrátenej forme sa vzťahuje na skúšku odbornej spôsobilosti typu P, aj skúšku odbornej spôsobilosti typu S. Odbornú prípravu v skrátenej forme možno vykonať kedykoľvek, keď má osoba o jej vykonanie záujem. Na vydanie nového preukazu odbornú prípravu v skrátenej forme však možno vykonať najskôr šesť mesiacov pred uplynutím platnosti preukazu uplynutím času, na ktorý bol preukaz vydaný. Uchádzača možno na skúšku prihlásiť najneskôr šesť mesiacov od ukončenia odbornej prípravy a skúška sa musí vykonať najneskôr do troch mesiacov od podania prihlášky na skúšku. Ak prihláška nebude podaná do šiestich mesiacov od skončenia odbornej prípravy, je potrebné opätovne absolvovať odbornú prípravu v neskrátenej forme. Odbornú prípravu v neskrátenej forme môže osoba absolvovať aj skôr, ako šesť mesiacov pred skončením platnosti preukazu.

K bodu 8 až 10

Úpravou znenia § 36 vypustením výlučnosti oprávnenia podnikať, povinnosť predkladať čestné vyhlásenie stráca zmysel. 

K bodu 11 

	Ide o legislatívnu úpravu súvisiacu s bodom 14.	

K bodom 12 a 14

Vylúčením odkladného účinku odvolania proti rozhodnutiu o pozastavení prevádzkovania bezpečnostnej služby, resp. odvolania proti rozhodnutiu o odňatí licencie na prevádzkovanie bezpečnostnej služby bolo rozhodnutie okamihom oznámenia rozhodnutia adresátovi vykonateľné aj napriek tomu, že nenadobudlo právoplatnosť; okamihom oznámenia rozhodnutia musel ukončiť svoje podnikateľské aktivity. čo významnou mierou mohlo zasiahnuť právnu istotu účastníkov konania.
	   
K bodu 13 

Odňatie licencie je chápané ako najprísnejší postih zo strany správneho orgánu. V praxi sa ukázalo, že odňatie licencie pre tento správny delikt sa minulo účinku prevencie penetrácie osôb, ktoré nie sú bezúhonné, resp. nie spoľahlivé do tohto sektoru. Odňatie licencie veľakrát nastalo z dôvodu nesprávnej analýzy odpisu registra trestov prevádzkovateľom, kde sa aj pri zachovaní objektívneho zodpovednostného princípu správneho práva javí takéto ustanovenie zákona ako príliš tvrdé. Tento správny delikt je možné vyriešiť sankciou v správnom konaní, resp. až odňatím licencie pre hrubé a opakované porušenie zákona.

K bodu 15

Výlučnosťou oprávnenia prevádzkovania bezpečnostnej služby sa v minulosti sledoval zámer zabrániť stretu záujmov s inými podnikateľskými aktivitami a chrániť záujmy zákazníkov, ako i tretích osôb, ktoré by mohli byť pri poskytovaní bezpečnostnej služby dotknuté. V súčasnom období  takéto obmedzujúce opatrenie v tejto oblasti podnikania nie je zavedené ani v krajinách Európskej únie. Ak sú pri poskytovaní bezpečnostnej služby porušené práva tretích osôb, tieto majú trestnoprávnymi prostriedkami a občianskoprávnymi prostriedkami možnosť účinne sa brániť. Prevádzkovateľom súkromných bezpečnostných služieb a ich zamestnancom nie sú zo zákona pridelené žiadne nadštandardné oprávnenia, prostredníctvom ktorých by mohli beztrestne negatívne vplývať na podnikateľské prostredie. Právo podnikať sa v súkromnom záujme chráni ako spôsob obživy jednotlivca. Zároveň sa ním zabezpečuje verejný záujem na rozvoji podnikania ako dôležitého prvku trhového hospodárstva. Zostáva však obmedzenie, ktoré zabraňuje tomu, aby jeden prevádzkovateľ bezpečnostnej služby fyzická osoba bol držiteľom ďalšieho oprávnenia prevádzkovať bezpečnostnú službu, prípadne bol štatutárnym orgánom alebo členom štatutárneho orgánu  inej bezpečnostnej služby. Držiteľ licencie na prevádzkovanie bezpečnostnej služby podľa tohto zákona je oprávnený prevádzkovať všetky druhy bezpečnostnej služby.

K bodu 16

Doterajšie znenie zákona o súkromnej bezpečnosti neumožňuje vykonávanie fyzickej ochrany osobou, ktorá nie je ešte držiteľom preukazu odbornej spôsobilosti. Tým je obmedzené overenie vhodnosti osoby na výkon fyzickej ochrany. Z toho dôvodu sa navrhuje prevzatie doterajšieho ustanovenia § 31 zákona č. 379/1997 Z. z. o súkromných bezpečnostných službách, ktoré sa v praxi osvedčilo. Treba ho však pozmeniť, aby sa predišlo jeho zneužívaniu. Vzhľadom na závažnosť výkonu pátrania a odbornej prípravy a poradenstva, tieto formy bezpečnostnej služby nemožno vykonávať bez preukazu odbornej spôsobilosti. Tak, ako podľa zákona č. 379/1997 Z. z., fyzická ochrana sa musí vykonávať podľa vopred vypracovaného písomného plánu odbornej prípravy, ktorý by mal zodpovedať obsahu odbornej prípravy na získanie preukazu odbornej spôsobilosti typu S, fyzická ochrana musí byť vykonávaná pod stálym priamym dohľadom osoby, ktorá je držiteľom preukazu odbornej spôsobilosti. Pod stálym priamym dohľadom znamená, že osoba vykonávajúca fyzickú ochranu bez preukazu odbornej spôsobilosti nemôže byť na strážnom stanovisku v chránenom objekte alebo na chránenom mieste alebo pri chránenej osobe alebo pri chránenom majetku [§ 8 písm. e)] bez prítomnosti osoby vykonávajúcej dohľad. Aby nebol výkon fyzickej ochrany bez preukazu odbornej spôsobilosti zneužívaný, jeho trvanie je obmedzené najviac na dobu troch mesiacov; súčasne je obmedzený nekontrolovaný pohyb osôb bez preukazu odbornej spôsobilosti medzi jednotlivými prevádzkovateľmi. 

K bodu 17

	Uvedeným ustanovením sa reaguje na § 12 ods. 2 písm. l) zákona o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci. V súčinnosti s citovaným ustanovením má navrhovaná právna úprava rozšíriť právne možnosti zamedzenia najmä vstupu do chráneného objektu alebo na chránené miesto osobám, ktoré sú  pod vplyvom alkoholu, omamných látok alebo psychotropných látok..

K bodu 18

 Ustanoviť povinnosti prevádzkovateľovi súkromnej bezpečnostnej služby (aj vlastnej ochrany) pri ochrane majetku a osoby pri preprave, si vyžiadala bezpečnostná situácia. Viac ako dvojročné uplatňovanie opatrení preukázalo ich opodstatnenosť, avšak aj potrebu ich úpravy. Z toho dôvodu sa zvyšujú hranice hodnoty majetku, ktorý je prepravovaný prevádzkovateľom bezpečnostnej služby tak, aby boli zreálnené s potrebami praxe.

K bodu 19

	Ide o zmenu navrhovanú z tých istých dôvodov ako v odôvodnení bodu 13.

K bodu 20

	V prípade výkonu vlastnej ochrany sa začiatok oprávnenia prevádzkovať vlastnú ochranu viaže len na doručenie licencie. 

K bodu 21

Technická služba na ochranu majetku a osoby (ďalej len „technická služba“) bola vyňatá zo živnostenského zákona a podriadená režimu zákona o súkromnej bezpečnosti z dôvodov jednotného posudzovania podmienok bezúhonnosti a spoľahlivosti osôb, ktoré majú možnosť zasahovať do riadenia technickej služby s osobami prevádzkujúcimi súkromnú bezpečnostnú službu. Podľa živnostenského zákona bolo možné technickú službu, ako aj iné živnosti, prevádzkovať aj prostredníctvom zodpovedného zástupcu, ak fyzická osoba, ktorá žiadala o udelenie koncesnej listiny na prevádzkovanie technickej služby, nespĺňala podmienky odbornej spôsobilosti. U právnických osôb musel byť vždy ustanovený zodpovedný zástupca. Inštitút zodpovedného zástupcu do zákona o súkromnej bezpečnosti nebol prevzatý, preto ak fyzická osoba, ktorá žiada o udelenie licencie na prevádzkovanie technickej služby, nespĺňa podmienku odbornej spôsobilosti, nemôže jej byť udelená licencia na prevádzkovanie technickej služby. Obdobne je to u právnickej osoby. Tým je aj znemožnené, aby jeden prevádzkovateľ poskytoval komplexné bezpečnostné služby aj technickú službu. Za tým účelom sa navrhuje doplniť zodpovedného vedúceho. U právnických osôb musí byť zodpovedný vedúci ustanovený vždy, ak niektorá z fyzických osôb uvedených v § 11 nebude odborne spôsobilá. U fyzických osôb je potrebné zodpovedného vedúceho ustanoviť iba vtedy, ak fyzická osoba, ktorá žiada o udelenie licencie na prevádzkovanie technickej služby nespĺňa podmienku odbornej spôsobilosti. Zodpovedný vedúci musí byť v pracovnom vzťahu s prevádzkovateľom z toho dôvodu, aby sa predišlo účelovému ustanovovaniu zodpovedného vedúceho, čiže iba za účelom získania potrebnej licencie.

K bodom 22 a 23

	Ide o legislatívne úpravy súvisiace so zmenami v § 22 a v § 77.

K bodu 24
	
		Ide o obdobnú úpravu ako v bode 12 a 14.

K bodom 25 a 26

	Ide o zmeny navrhované z rovnakých dôvodov, ako sú uvedené v odôvodnení bodov 12 a 13.

K bodu 27

Vzhľadom na to, že povinnosti, ktoré boli prevádzkovateľom stanovené v odseku 2 a 3 uvedeného paragrafu boli splnené v prvom roku účinnosti zákona, bola prehodnotená aj možnosť posunutia termínu ukončenia platnosti preukazov odbornej spôsobilosti vydaných podľa predpisov platných pred účinnosťou tohto zákona s tým, že platnosť preukazov bude končiť uplynutím lehoty na ktorú bol preukaz vydaný. Tento posun bude mať nesporne priaznivý ohlas v súkromnom bezpečnostnom sektore, ktorý už teraz reálne pociťuje deficit odborne spôsobilých osôb. 

K Čl. II

K bodu 1 a 2

Vzhľadom na to, že v ustanovení § 19 zákona o poskytovaní služieb v oblasti súkromnej bezpečnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o súkromnej bezpečnosti) v znení zákona  č. 330/2007 Z. z. je akreditovanej osobe ustanovená povinnosť predkladať odpis registra trestov od každého uchádzača o skúšku je potrebné uviesť obidva zákony do súladu tak, aby uchádzač o skúšku odbornej spôsobilosti mal oprávnenie si vyžiadať odpis z registra trestov.  

K Čl. III

Účinnosť návrhu zákona sa stanovuje vo väzbe na bod 27 tak, aby preukazy odbornej spôsobilosti nestratili platnosť pred nadobudnutím účinnosti zákona; v opačnom prípade by prospešná úprava v bode 27 stratila pre držiteľov preukazov odbornej spôsobilosti zmysel, pretože platnosť týchto preukazov by zanikla ex lege, a to i v prípade, že by v nich uvedená platnosť trvala i po tomto dni.