Author: .
Company: Úrad vlády SR

Informácia 
o priebehu a výsledkoch 55. zasadnutia Valného zhromaždenia 
Organizácie Spojených národov

V dňoch 5. septembra až 23. decembra 2000 sa konala v sídle Organizácie Spojených národov v New Yorku pravidelná jesenná časť 55. zasadnutia  Valného zhromaždenia OSN (55. VZ OSN).  V úvode 55. zasadnutia VZ OSN sa v dňoch 6. - 8. 9. 2000 uskutočnil Miléniový summit OSN. Na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 609/2000 zo dňa 9. augusta 2000 sa na Miléniovom summite OSN zúčastnila delegácia SR vedená predsedom vlády SR M. Dzurindom. Delegáciu SR na pokračujúcom 55. zasadnutí VZ OSN viedol minister zahraničných vecí SR E. Kukan. 

Miléniový summit
        Miléniový summit OSN bol podujatím s najvyššou úrovňou účasti členských štátov v 55-ročnej histórii OSN. Na Summite sa zúčastnilo 100 hláv štátov, 3 korunní princovia, 5 viceprezidentov a 47 predsedov vlád. 
        Miléniovému summitu predsedali spoločne prezidentka Fínska Tarja Halonenová (predstaviteľ Fínska Harri Holkeri je predsedom 55. VZ OSN) a prezident  Namíbie Sam Nujoma (minister zahraničných vecí Namíbie Theo-Ben Gurirab bol predsedom uplynulého 54. VZ OSN). Spolupredsedanie prezidentov Fínska a Namíbie malo symbolizovať spojenie “rozvinutého Severu“ s “rozvojovým Juhom“. 
       Počas Miléniového summitu sa uskutočnilo 6 plenárnych schôdzí, na ktorých vystúpili predstavitelia členských krajín s oficiálnymi prejavmi. Vedúci delegácie SR, predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda vystúpil na Miléniovom summite dňa 7. 9. 2000 s prejavom k aktuálnym otázkam súčasnej agendy OSN. Zúčastnil sa tiež jedného zo štyroch interaktívnych okrúhlych stolov vedúcich delegácií členských krajín. 
       Miléniový summit na záver prijal Miléniovú deklaráciu, v ktorej vedúci delegácií členských krajín potvrdzujú, že OSN je nepostrádateľný spoločný dom celého ľudstva, prostredníctvom ktorého sa realizujú univerzálne ciele vedúce k mieru, spolupráci a rozvoju. Vedúci delegácií členských krajín sa preto zaväzujú poskytnúť pre tieto spoločné ciele plnú podporu. Toto odhodlanie bolo potvrdené v závere 55. zasadnutia VZ OSN  schválením návrhu rezolúcie k realizácii záverov Miléniového summitu OSN.

Pri príležitosti Miléniového summitu sa z iniciatívy Medziparlamentnej únie uskutočnilo v dňoch 30.8.- 1.9.2000 stretnutie predsedov národných parlamentov. Delegáciu NR SR viedol jej predseda Jozef Migaš. Paralelne sa uskutočnilo stretnutie najvyšších predstaviteľov svetových náboženstiev - Millennium World Peace Summit of Religious and Spiritual Leaders.

55. zasadnutie VZ OSN
        Za predsedu 55. VZ OSN bol na prvej schôdzi aklamáciou zvolený Harri Holkeri, bývalý predseda vlády Fínska. 
               Za predsedov výborov boli zvolení: v 1. výbore M. Than (Mjanmar), v 2. výbore A. Niculescu (Rumunsko), v 3. výbore Y. Gittens-Joseph (Trinidad a Tobago), v 4. výbore M.M.S.Kiwanuka (Uganda), v 5. výbore G. Rosenthal (Guatemala) a v 6. výbore M. Politi (Taliansko).
            Za nového člena OSN bola prijatá republika Tuvalu, čím sa počet členov OSN zvýšil na 189. Po zmene politického režimu v nadväznosti na zvolenie V. Koštunicu za prezidenta Zväzovej republiky Juhoslávie bola táto krajina znovu prijatá za člena OSN. Štatút pozorovateľa pri OSN získali: Medziamerická rozvojová banka a Hospodárske spoločenstvo stredoafrických štátov.
         Program samotného 55. zasadnutia VZ OSN obsahoval 184 bodov týkajúcich sa medzinárodného mieru a bezpečnosti, regionálnych konfliktov, odzbrojenia, ľudských práv, medzinárodno-právnych, hospodárskych, sociálnych, environmentálnych, humanitárnych a iných otázok.  
Rokovania k jednotlivým bodom programu prebehli v pléne VZ a  šiestich výboroch.  Boli charakterizované snahou o dosahovanie konsenzu, o čom svedčí aj skutočnosť, že z celkového počtu vyše 281 rezolúcií bola väčšina prijatá bez hlasovania.
Počas zasadnutia  jesennej časti 55. VZ OSN výrazne rezonovala problematika zefektívnenia mierových operácií a akútna potreba reformy príspevkovej stupnice pre financovanie mierových operácií OSN. V centre agendy naďalej zostala prebiehajúca reforma OSN, s dôrazom na reformu Bezpečnostnej rady a hodnotenie jej aktuálneho stavu. Osobitná pozornosť bola venovaná problémom najmenej rozvinutých krajín a negatívnym dopadom silnejúceho fenoménu globalizácie na marginalizované krajiny.

Plénum 55. zasadnutia VZ OSN zvolilo a) piatich nestálych členov Bezpečnostnej rady OSN (BR OSN) na roky 2001-2002: Írsko, Nórsko, Kolumbia, Singapur a Maurícius; b)18 členov Hospodárskej a sociálnej rady OSN na roky 2001 - 2003: Andorra, Argentína, Brazília, Egypt, Etiópia, Gruzínsko, Holandsko, Irán, Južná Afrika, Južná Kórea, Nigéria, Nepál, Pakistan, Peru, Rumunsko, Taliansko, Uganda a USA.

	 
Charakteristika všeobecnej rozpravy 55. VZ OSN

          Vo všeobecnej rozprave, ktorá prebiehala v dňoch 12. - 22. septembra 2000, vystúpili vrcholní predstavitelia  členských krajín OSN a jeden pozorovateľ - Palestína. 
         Všeobecná rozprava sa niesla v „miléniovom“ duchu. Rečníci vo svojich prejavoch vychádzali hlavne zo záverov obsiahlej správy generálneho tajomníka OSN “We the Peoples: The Role of the United Nations in the 21^st Century”. 
        Vedúci delegácie SR, minister zahraničných vecí E. Kukan, vystúpil vo všeobecnej rozprave s prejavom k aktuálnym otázkam súčasnej agendy OSN dňa 20. 9. 2000. Vo svojom prejave prezentoval aktivity SR na pôde OSN a stanoviská SR k jednotlivým bodom reformy OSN. Súčasne zhodnotil úspešnú spoluprácu SR s OSN, praktickým prejavom ktorej je, okrem iného, etablovanie piatich pobočiek špecializovaných organizácií a programov OSN v Bratislave so slovenskou, resp. regionálnou pôsobnosťou.
         Dominujúcou témou tohtoročnej  všeobecnej rozpravy bol proces globalizácie a jeho rozličné formy dopadu na medzinárodné spoločenstvo. Rozprava potvrdila, že globalizácia nemá len ekonomickú, ale aj dôležitú politickú, sociálnu, environmentálnu, technologickú a kultúrnu dimenziu. 
       Prierezovou témou bola ochrana medzinárodného mieru a bezpečnosti. V tomto kontexte krajiny zhodne kládli dôraz na prevenciu  a odstránenie primárnych príčin konfliktov, hlavne veľké sociálne nerovnosti medzi príslušníkmi jednotlivých etnických a náboženských skupín a nedodržiavanie ľudských práv. Rezonovala potreba vytvorenia efektívnych mechanizmov na predchádzanie konfliktov, hlavne na regionálnej úrovni, aby nemuselo dochádzať k uskutočňovaniu “humanitárnej intervencie”, ktorá môže byť ľahko zneužitá na zasahovanie do vnútorných záležitostí suverénnych štátov. 
        Rečníci sa jednomyseľne vyslovili za efektívnejší mandát mierových operácií , ktoré sú kľúčovým prvkom aktivít OSN. Hlavná pozornosť by sa mala venovať riadnemu výcviku, rýchlemu nasadeniu, koordinácii vojenských a policajných zložiek a spolupráci OSN s miestnymi civilnými centrami. Mierovým misiám musia byť hlavne poskytnuté adekvátne finančné zdroje pre plnenie ich náročných mandátov. Do popredia sa dostala reforma príspevkovej škály na financovanie mierových operácií OSN. 
        Všeobecný súlad panoval v názore, že trvalý mier a bezpečnosť sú možné len za podmienky úplného zničenia všetkých zbraní hromadného ničenia a likvidácie nelegálneho obchodu s malými a ľahkými zbraňami. Otázka odzbrojenia, osobitne v oblasti zbraní hromadného ničenia, výrazne rezonovala v prejavoch krajín, ktoré nevlastnia jadrové zbrane. 
       Veľký priestor bol v tohtoročnej všeobecnej rozprave venovaný novým hrozbám medzinárodnej bezpečnosti ako terorizmus, obchodovanie s drogami, organizovaný zločin, náboženský fundamentalizmus a environmentálna degradácia, ktoré predstavujú zväčšujúcu sa hrozbu pre bezpečnosť celého medzinárodného spoločenstva. 
          Nedodržiavanie ľudských práv je vážnou príčinou nestability a konfliktov. Všeobecne boli pozitívne  hodnotené snahy  rozvojových krajín legislatívne zapezpečiť rovnoprávne postavenie žien a ochranu práv detí. Predstavitelia krajín postihnutých vojnovými konfliktami upozorňovali na problém zneužívania detí v ozbrojených konfliktoch, ale aj na problém utečencov a varovali pred rozmáhajúcimi sa prejavmi rasizmu a xenofóbie.
         Rozvojové krajiny jednohlasne kritizovali nedostatočnú pozornosť vyspelých krajín ich hospodárskemu a sociálnemu rozvoju, ktorý brzdí hlavne neúnosná ťarcha narastajúceho vonkajšieho zadĺženia, extrémna chudoba, infekčné choroby AIDS a malária, ekonomická marginalizácia v dôsledku nekontrolovanej globalizácie, obmedzený prístup k informačným technológiám a neustále znižovanie oficiálnej hospodárskej pomoci. Silneli hlasy vyzývajúce na odpustenie dlhu, odstránenie prekážok v medzinárodnom obchode, zvýšenie priamych zahraničných investícií do rozvojových krajín a revíziu opatrení a mechanizmov medzinárodných finančných inštitúcií.
         Rozvinuté krajiny svorne konštatovali, že všestranná pomoc rozvojovým krajinám je prioritou ich zahraničnej politiky.  Vyslovili sa za bližšiu spoluprácu medzi OSN, Bretton-Woodskými inštitúciami /MMF, SB/ a Svetovou obchodnou organizáciou. Nemecko v tejto súvislosti iniciovalo predloženie rezolúcie “Za globálne partnerstvá”, predmetom ktorej má byť spolupráca OSN a nadnárodných koncernov.
        Neodmysliteľnou súčasťou každého vystúpenia bol postoj k reforme OSN. Vystupujúci poukázali hlavne na potrebu zlepšenia koordinácie medzi jednotlivými orgánmi, jasné vytýčenie cieľov organizácie a rozšírenie spolupráce s mimovládnymi organizáciami, nadáciami a súkromným sektorom. Väčšina krajín zdôraznila potrebu posilnenia úlohy OSN v hospodárskej a sociálnej oblasti. Otázkami rozvoja by sa OSN mala zaoberať rovnako intenzívne ako otázkami mieru a bezpečnosti. 
         Väčšina rečníkov sa vyjadrila za posilnenie Valného zhromaždenia ako centrálneho orgánu OSN, vrátane posudzovania otázky ohrozenia medzinárodného mieru a bezpečnosti. 
        Viac ako 150 krajín považovalo reformu BR OSN za prioritnú. Väčšina vystupujúcich sa zhodla v názore, že BR OSN musí byť schopná konať rázne a rýchle, aby sa predišlo humanitárnym katastrofám ako Kosovo, Srebrenica alebo Rwanda. V záujme demokratickejšieho zastúpenia členských krajín sa viac ako 70 hlasov vyjadrilo za rozšírenie obidvoch členských kategórií Bezpečnostnej rady OSN, t.j. stálych i nestálych členov. Nemecko, Japonsko, India a Brazília zdôraznili v tejto súvislosti svoju pripravenosť stať sa stálymi členmi BR OSN. Požiadavku na zvýšenie kategórie stálych členov predložili aj predstavitelia Afriky, Ázie a Latinskej Ameriky. 
        Slovensko vidí opodstatnenosť rozšírenia BR OSN v oboch kategóriách členov, nedosiahnutie dohody o jednej kategórii by však nemalo brániť prípadnej dohode o rozšírení kategórie druhej. BR OSN by však podľa SR nemala ani po rozšírení mať viac ako 25 členov, aby nebola ohrozená jej efektívnosť a flexibilita. Pri rozšírení BR OSN by nemala byť opomenutá Východoeurópska regionálna skupina, počet členov ktorej  sa za poslednú dekádu zdvojnásobil.
      Otázka práva veta   rezonovala v rozprave s rovnakou intenzitou ako otázka rozšírenia Bezpečnostnej rady. Vystupujúci sa zhodli v názore, že princíp veta je príčinou neschopnosti BR OSN pohotovo reagovať na vzniknuté krízové situácie. Väčšina rozvojových krajín považuje právo veta za „výsmech demokracii v OSN“ /Gambia/ a vyjadrila sa za jeho úplné zrušenie. Zástupcovia vyspelých krajín sa vyjadrili za obmedzené používanie práva veta  v jasne definovaných prípadoch. Stáli členovia Bezpečnostnej rady nesúhlasia so zrušením, ani obmedzením práva veta. Považujú ho naopak za cenný nástroj umožňujúci zaistenie konsenzu a efektívnosti rozhodnutí Bezpečnostnej rady.
        Rozvojové krajiny intenzívne kritizovali sankcie a ich negatívny dopad na nevinné obyvateľstvo. Česká republika navrhla vytvorenie panelu v rámci OSN na vypracovanie objektívnej analýzy efektívnosti sankcií. Tento návrh ocenila väčšina krajín. 
         OSN, jeho programy a orgány nie sú momentálne finančne a materiálne vybavené na realizáciu náročných cieľov, ktoré boli stanovené v Miléniovej deklarácii. V tejto súvislosti sa vystupujúci sústredili na zdôraznenie príspevkovej disciplíny všetkých členov. V súvislosti s reformou financovania riadneho rozpočtu OSN upozornili hlavne USA a Japonsko na potrebu spravodlivejšieho prerozdelenia finančných záväzkov.  
        Vytvorenie nezávislého štátu Palestíny tradične podporili arabské krajiny. Všetky štáty ale vyjadrili nádej na skoré urovnanie izraelsko - palestínskej otázky k spokojnosti všetkých zainteresovaných strán. 
           Vystupujúci tiež ocenili stiahnutie  vojsk Izraelu z južného Libanonu a zbližovací proces na Kórejskom polostrove.

Charakteristika činnosti výborov 55. VZ OSN

Prvý výbor - Odzbrojenie a medzinárodná bezpečnosť

1. výbor 55. VZ OSN zasadal v období od 2.10. do 1.11.2000.  V rámci 22 bodov svojej agendy prijal 48 návrhov rezolúcií a jedno rozhodnutie. 27 návrhov, čiže približne 60 % prijal konsenzom.  
Tradičným jadrom rokovaní boli otázky jadrového odzbrojenia a nešírenia jadrových zbraní. Tieto boli výrazne ovplyvnené úspechom 6. hodnotiacej konferencie strán Zmluvy o nešírení jadrových zbraní - HK NPT (New York, apríl/máj 2000), ktorý vo všeobecnosti prispel k pozitívnemu prístupu väčšiny delegácií. Konkrétnym výsledkom je hlavne presvedčivé prijatie rezolúcie “K svetu bez jadrových zbraní: potreba novej agendy”, predstavujúcej nový substantívny impulz pre proces jadrového odzbrojovania. Za túto rezolúciu, ktorá vo veľkej miere reflektovala výstupy HK NPT, tentoraz hlasovali dokonca aj USA, V. Británia a ČĽR. Zostávajúci stáli členovia Bezpečnostnej rady OSN - Francúzsko a RF - sa hlasovania zdržali. Zvlášť komplikované rokovania až do konca práce výboru si vyžiadala egyptská rezolúcia “Riziko šírenia jadrových zbraní na B. Východe”, predložená arabskými krajinami a sledujúca presadenie tvrdšieho jazyku voči Izraelu a jeho jadrovému programu. Na tlak EÚ však bol jazyk rezolúcie zmäkčený, čo umožnilo hlasovanie celej Únie za rezolúciu. USA opätovne hlasovali kategoricky proti. Slovenskej republiky sa priamo dotýkal bieloruský návrh rezolúcie “Regionálne nešírenie a odzbrojenie”. Bielorusko je tradičným iniciátorom  vytvorenia priestoru bez jadrových zbraní v SVE. Hlavným cieľom je však snaha zabrániť rozširovaniu NATO do tohto priestoru. Aj napriek úpravám v texte rezolúcie zainteresované krajiny nášho regiónu (vrátane SR) nemohli podporiť text, čo spôsobilo, že Bielorusko nakoniec návrh rezolúcie stiahlo.
V oblasti ostatných zbraní hromadného ničenia výbor tradične podporil prácu Organizácie pre zákaz chemických zbraní (OPCW), ktorá práve na tomto VZ OSN podpísala  dohodu o vzťahoch s OSN. Potvrdená bola aj podpora pre čo najskoršie uzavretie verifikačného protokolu k Dohovoru o zákaze biologických  zbraní (BWC). 
Osobitnú tematiku, avšak úzko súvisiacu s problematikou zbraní hromadného ničenia, v rokovaniach výboru predstavovala otázka nosičov, resp. rakiet. Ruská rezolúcia k zachovaniu a dodržiavaniu Zmluvy obmedzujúcej systémy proti balistickým strelám (ABM) bola napriek širokej ruskej kampani opätovne prijatá nepresvedčivo. Veľký počet krajín (vrátane skoro celej EÚ) sa v hlasovaní zdržal. Prijatá bola aj iránska rezolúcia k raketám, na základe ktorej GT OSN v r. 2001 vytvorí panel vládnych expertov. Ten mu bude asistovať pri vypracovaní správy k problematike pre 57. VZ OSN. 
Na poli konvenčných zbraní sa podarilo dosiahnuť dohodu o mieste a termíne  konania Konferencie OSN k nezákonnému obchodovaniu s malými a ľahkými zbraňami (New York, 9. až 20. júla 2001). K problematike mín v tematickej rozprave výboru vystúpil aj dezignovaný predseda 2. výročnej konferencie strán Doplneného protokolu II k Dohovoru o zákaze alebo obmedzení použitia niektorých konvenčných zbraní, ktoré môžu spôsobiť nadmerné utrpenie alebo mať nerozlišujúce účinky (CCW), ktorým je stály predstaviteľ SR pri úradovni OSN v Ženeve veľvyslanec Kálmán Petocz. Informoval o aktivitách v rámci prípravného procesu podujatia. 
 V oblasti odzbrojovacej mašinérie je potrebné poukázať na dosiahnutie konsenzu k rezolúcii o rokovaniach k návrhu dohovoru o zákaze výroby štiepnych materiálov pre jadrové zbrane a iné jadrové výbušné zariadenia (FMCT), ktorý pre západné štáty predstavuje prioritu pre rokovania dlhodobo zablokovanej ženevskej Konferencie o odzbrojení.   
Delegácia SR v 1. výbore 55. VZ OSN úzko konzultovala a koordinovala svoje pozície s krajinami EÚ. Zástupca Slovenska (Rastislav Gabriel) vykonával funkciu spravodajcu výboru.

 2.výbor - Hospodársky a finančný  

	Hospodársky a finančný výbor (2. výbor) prerokoval počas 55. zasadnutia VZ OSN otázky makroekonomickej politiky, medzinárodného obchodu, medzinárodnej hospodárskej spolupráce, financovanie rozvoja, životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja a globalizácie.
	Všetky rezolúcie postúpené 2. výborom do pléna boli prijaté konsenzom, až na jednu rezolúciu (k zvrchovanosti palestínskeho národa nad jeho prírodnými zdrojmi).  
	Priebeh zasadnutí 2. výboru bol ovplyvnený paralelne organizovaným zasadnutím Konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (Haag, 13.-24.11.2000) a oneskoreným predkladaním návrhov rezolúcií štátmi G-77, čo spôsobilo oneskorenie záveru zasadnutia 2. výboru.
	Hlavnou témou programu 2. výboru 55. VZ OSN bolo financovanie rozvoja, ktorá sa zamerala na reformu medzinárodného finančného systému. 
	Po náročných rokovaniach boli konsenzuálne prijaté  dôležité rezolúcie týkajúce sa 10-ročného vyhodnotenia UNCED (Rio+10), Konvencie o biodiverzite, 6. Osobitného zasadnutia Riadiacej rady UNEP, vonkajšieho dlhu, komodít, obchodu a rozvoja vrátane potierania korupcie.
	V rámci bodu makroekonomické politiky bolo rozhodnuté o zvolaní medzinárodnej medzivládnej udalosti k vyhodnoteniu a vytvoreniu koncepcie financovania rozvoja, ktorá by sa mala konať v 1. kvartáli 2002  za účasti OSN, Bretton-woodskych inštitúcií, súkromného sektoru, mimovládnych organizácií a občianskej spoločnosti. 
V rámci bodu trvalo-udržateľný rozvoj sa rozhodlo o zvolaní Osobitného zasadnutia VZ pre celkové vyhodnotenie implementácie výsledkov II. konferencie Habitat v dňoch 6.-8.6.2001 v New Yorku. Taktiež príslušná rezolúcia rozhodla o formáte, predbežnej agende, opatreniach týkajúcich sa účasti, opatreniach týkajúcich sa akreditácie a o aktivitách na miestnej, národnej a regionálnej úrovni. 
Rezolúcia k bodu životné prostredie rozhodla o organizácii vyhodnotenia pokroku dosiahnutého pri implementácii výsledku Konferencie OSN pre životné prostredie a rozvoj (Rio+10) v roku 2002 na najvyššej úrovni. Rezolúcia kladie dôraz na urýchlenie implementácie Agendy 21 a Programu pre ďalšiu implementáciu Agendy 21 (prijatého na 19. 
osobitnom zasadnutí VZ OSN v roku 1997).
Rezolúcia prijatá priamo v pléne VZ k bodu Vyhodnotenie problému HIV/AIDS rozhodla o zvolaní Osobitného zasadnutia k riešeniu problému HIV/AIDS vo všetkých jeho aspektoch v dňoch 25.-27.6.2001. 

	3. výbor - Sociálny, humanitárny a kultúrny
	
          Práca 3. výboru 55. VZ OSN sa začala 25.09.2000 a po 56 schôdzach bola ukončená tak ako bolo naplánované 10.11.2000. Bolo prijatých 64 návrhov rezolúcií (SR bola spolupredkladateľom 14 návrhov) a viacero rozhodnutí. Delegácia SR sa pripojila ku všetkým prejavom EÚ a osobitne vystúpila  k bodu 112 - „Odstránenie rasizmu a rasovej diskriminácie“.
V rámci prerokovania otázky sociálneho rozvoja sa pozornosť III. výboru sústredila na problematiku starnutia, a to hlavne v kontexte 2. Svetového zhromaždenia o starnutí (2002), ako aj otázkam vzdelania, mládeže, sociálnej starostlivosti, nezamestnanosti, ako aj vplyvu globalizácie na sociálny rozvoj. 
Stredobodom pozornosti počas prerokovania otázok týkajúcich sa prevencie kriminality, trestnej justície a medzinárodnej kontroly drog, bolo prijatie VZ OSN (15.11.2000) textu Dohovoru OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu a dvoch dodatkových protokolov k Dohovoru. Boli otvorené na podpis na konferencii, ktorá sa uskutočnila v dňoch 12.-15. decembra 2000 v Palerme.
V priebehu diskusie k problematike pozdvihnutia žien sa vystupujúci zamerali na hodnotenie a výsledky 23. OZ VZ OSN (5.-9.6.2000), na otázky rovnosti pohlaví, rovnosti príležitostí. Diskusia bola čiastočne ovplyvnená návrhom rezolúcie „Zločiny  proti ženám páchané v mene cti“ predloženým Holandskom, ktorý mal negatívnu odozvu zo strany islamských krajín. Návrh rezolúcie bol nakoniec po dlhotrvajúcich neformálnych konzultáciách prijatý hlasovaním (120 za -0 proti -25 sa zdržalo hlasovania).
V rámci problematiky utečencov vystupujúci venovali pozornosť hlavne otázkam, ktoré majú najväčší dopad na ich krajinu. Súčasne bola veľmi pozitívne hodnotená práca Úradu i samotnej Vysokej komisárky pre utečencov (UNHCR),  S. Ogata počas jej 10 ročného pôsobenia v tejto funkcii. Od januára 2001 ju na tomto poste nahradil bývalý predseda vlády Holandska R. Lubbers. Rezolúciou týkajúcou sa 50. výročia Úradu UNHCR a Svetového dňa utečencov bol 20. jún vyhlásený za Svetový deň utečencov. 
Príprava osobitného zasadnutia VZ OSN o deťoch, ktoré sa uskutoční v dňoch 19.-21.09.2001 v New Yorku, bola ústrednou témou mnohých vystúpení počas prerokovania otázky podpory a ochrany práv detí. Viaceré delegácie podporili myšlienku rozšírenia počtu členov Výboru pre práva dieťaťa z 10 na 18. Otvorenie dvoch Opčných protokolov k Dohovoru o právach dieťaťa na podpis sa stretlo s veľkým ohlasom medzinárodného spoločenstva, o čom svedčí aj počet krajín, ktoré ich podpísali (deti v ozbrojených konfliktoch - 74 podpisov; obchodovanie s deťmi - 68 podpisov). 
Ďalším významným podujatím bude Svetová konferencia proti rasizmu (31.8.-7.9.2001, Durban, JAR). V priebehu diskusie k otázke odstránenia rasizmu a rasovej diskriminácie jednotlivé delegácie informovali o prípravných aktivitách ku Konferencii, ako aj o opatreniach prijímaných v boji proti rasizmu na národnej a regionálnej úrovni. 
Jednou z hlavných oblastí prerokovávaných 3. výborom  sú otázky ľudských práv. Ako každoročne najrozsiahlejšia diskusia bola venovaná dokumentom a návrhom rezolúcií týkajúcim sa situácie v oblasti ľudských práv v jednotlivých krajinách. Významným úspechom bolo dosiahnutie konsenzu vo vzťahu k návrhu rezolúcie „Situácia v oblasti ľudských práv v niektorých častiach juhovýchodnej Európy“. Oproti 54. VZ OSN, keď bola hlasovaním prijatá rezolúcia týkajúca sa JZR, Bosny a Hercegoviny a Chorvátska a samostatná rezolúcia týkajúca sa situácie v Kosove, sa podarilo počas tohtoročného zasadnutia vytvoriť jeden spoločný text, pričom bola vypustená, vzhľadom na pozitívne zmeny, časť týkajúca sa Chorvátska.  

4. výbor - Osobitný politický a dekolonizačný 

           V rámci zasadnutí Osobitného politického a dekolonizačného výboru  počas 55. zasadnutia VZ OSN boli  prerokované body týkajúce sa dekolonizačných otázok, účinkov rádioaktívneho žiarenia, medzinárodnej spolupráce pri mierovom využívaní kozmu, izraelsko - palestínskych otázok, mierových operácií a informácií. Uskutočnilo sa 27 formálnych schôdzí, práca výboru v rámci jesennej časti 55. VZ OSN bola ukončená 14. novembra 2000.
         Najväčšia pozornosť tohtoročnej práce 4. výboru sa sústredila na otázku mierových operácií, v rámci ktorej dominovala správa skupiny expertov vedenej bývalým alžírskym ministrom zahraničných vecí Lakhdarom Brahimim (odtiaľ tzv. Brahimiho správa). Skupinu expertov vytvoril GT OSN v marci 2000 s cieľom posúdiť mierové operácie OSN a navrhnúť opatrenia na ich zefektívnenie. Odporúčania správy boli vo všeobecnosti rozdelené do 4 skupín v závislosti od aktérov, ktorí by mali tieto odporúčania realizovať : odporúčania určené prevažne pre Bezpečnostnú radu, členské krajiny, sekretariát OSN a ostatných aktérov zapojených do mierových aktivít OSN. 
          Brahimiho správa bolo vo všeobecnosti pozitívne prijatá, avšak niektoré jej odporúčania vyvolali aj obavy, a to predovšetkým v radoch rozvojových krajín. Ide najviac o tie odporúčania, ktoré si vyžadujú dodatočné finančné zdroje a navýšenie niektorých položiek rozpočtu OSN (ako napr. personálne posilnenie Odboru pre mierové operácie OSN), pričom rozvojové krajiny sa obávajú, aby financovanie takýchto odporúčaní nespôsobilo odliv finančných prostriedkov zo zdrojov určených pre rozvojovú pomoc. Reforma mierových operácií má byť zameraná na zefektívnenie všetkých fáz mierových operácií, od prípravy, nasadenia, riadenia až po ukončenie mierovej misie. V rámci diskusie vystúpila aj delegácia SR, kde prezentovala naše skúsenosti z pôsobenia v mierových misiách OSN.
          Osobitnú pozornosť v rámci 4. výboru venovala SR taktiež otázke medzinárodnej spolupráce pri mierovom využívaní kozmu, kde má SR ambície stať sa plnoprávnym členom Výboru pre mierové využívanie kozmu (COPUOS). Diskusia k tejto otázke potvrdila pozitívny trend a podporu krajín smerom k ďalšiemu rozšíreniu COPUOS. Napriek všeobecnej podpore rozšírenia COPUOS, kde sa dostalo aj menovitej podpore SR, otáznym ostáva spôsob a rozsah jeho rozšírenia. 
          V tejto súvislosti sa pre ďalší vývoj rozširovania COPUOS-u stáva veľmi dôležitou diskusia tejto otázky na zasadnutí Vedeckého a technického podvýboru COPUOS-u vo februári 2001. Snahám SR o získanie plného členstva v COPUOS by mohla napomôcť podpora v rámci východoeurópskej skupiny OSN ako jedinej kandidatúry za našu skupinu, keďže spôsob rozširovania výboru bude zrejme založený na spravodlivom geografickom zastúpení. Jednoznačná podpora východoeurópskej skupiny by sa stala výhodou pre SR a zároveň by mohla uľahčiť rozhodovanie výboru odporučiť Slovenskú republiku pre rozšírenie COPUOS.
          V rámci prerokovania bodu týkajúceho sa účinkov rádioaktívneho žiarenia sa do pozornosti dostala správa Vedeckého výboru OSN pre účinky rádioaktívneho žiarenia. Kriticky sa k správe vyjadrili Bielorusko a Ukrajina, ktoré nesúhlasili s hodnotením černobyľskej havárie vedeckým výborom.

5. výbor - Administratívny a rozpočtový

           VZ OSN v oblasti finančnej a administratívnej malo za úlohu posúdiť reformné návrhy GT OSN v oblasti riadenia ľudských zdrojov, ktoré majú priniesť ďalšie zvýšenie efektivity práce Sekretariátu. Na programe zasadnutia boli výročné správy kontrolných orgánov, ktoré vykonali finančný audit Organizácie a jednotlivých agentúr systému OSN za príslušné obdobie. Dôležitým aspektom bolo pridelenie zdrojov vybraným  mierovým operáciám na zabezpečenie ich ďalšieho chodu , medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu a Rwandu a ďalšie otázky.         
          Jednou z najdôležitejších úloh vo finančnej oblasti bolo schválenie príspevkovej stupnice pre financovanie riadneho rozpočtu OSN na roky 2001-2003 a vytvorenie novej  štruktúry rozdelenia nákladov mierových operácií OSN. Po siedmich rokoch zložitých rokovaní boli v závere 55. zasadnutia VZ OSN v pléne prijaté návrhy rezolúcií 5. výboru k novým príspevkovým stupniciam pre rozdelenie nákladov financovania riadneho rozpočtu a mierových operácií OSN. 
            V roku 2000 bol príspevok SR do riadneho rozpočtu stanovený vo výške 0,035% rozpočtu OSN ( cca 350 tis. USD). V zmysle nového prerozdelenia finančných nákladov bol členský príspevok SR na nasledujúce tri roky zvýšený na 0,043% (t.j. 444 742 USD). Toto zvýšenie odráža zmenu v makroekonomických ukazovateľoch SR ako aj skutočnosť, že USA sa podarilo presadiť zníženie stropu najväčšieho prispievateľa z pôvodných 25% na 22%. Obdobie štatistickej bázy na výpočet HNP sa v novej škále znižuje z pôvodných 6 rokov (v r. 2000) na 4 a 1/2 roka.
          Za hlavný úspech možno považovať dosiahnutie reformy príspevkovej stupnice pre rozdelenie nákladov financovania mierových operácií OSN. Pôvodná príspevková stupnica platná od roku 1973 bola rozšírená  zo štyroch skupín na desať. V súlade s priemerným HNP patrí SR „teoreticky“ do skupiny „I“ s 80%-nou zľavou, ale spolu s ďalšími krajinami SVE dobrovoľne prestúpila do skupiny „H“, ktorá poskytuje 70%-nú zľavu. Podobne ako SR dobrovoľný prestup zo skupiny „I“ do skupiny „H“ urobili: Lotyšsko, Bulharsko, Litva, Poľsko, Filipíny, Rumunsko a Česká republika. Česká republika bola v pôvodnej príspevkovej stupnici v skupine „B“, kde uhrádzala svoj príspevok do rozpočtu mierových operácií vo výške 100%, t.j. ako do riadneho rozpočtu. Reformovaná príspevková stupnica určila jej miesto v skupine „I“, kde jej prináleží 80%-ná zľava. ČR prestúpila do skupiny „H“, a nie do skupiny „B“, ako sa očakávalo.
       Ďalšie dobrovoľné presuny : Estónsko, Slovinsko, Malta a Izrael do skupiny „B“ bez prechodného obdobia a Maďarsko zo skupiny „I“ do skupiny „B“ postupne, počas obdobia 5 rokov. 
        Slovenská republika svojim dobrovoľným rozhodnutím zvýšiť svoj príspevok do rozpočtu mierových operácií o 10%  jasne demonštrovala svoj záujem aktívne a konštruktívne prispieť k efektívnemu systému financovania mierových operácií OSN.
           S prejavom k programovému bodu 169 :“Príspevková stupnica pre financovanie nákladov mierových operácií OSN“ vystúpil stály predstaviteľ SR pri OSN Dr. Peter Tomka. 
  
6. výbor - Právny 

	Zasadnutie 6. výboru 55. zasadnutia VZ OSN  sa uskutočnilo od 25. septembra do 22. novembra 2000.
            Počas celkovo 36 schôdzí 6. výboru bolo prijatých 14 návrhov rezolúcií a 2 návrhy rozhodnutí VZ OSN. S výnimkou návrhu rezolúcie k opatreniam na odstránenie medzinárodného terorizmu boli všetky ostatné návrhy prijaté konsenzom, bez hlasovania. 
          Návrh rezolúcie k opatreniam na odstránenie medzinárodného terorizmu (dokument OSN č. A/C.6/55/L.17) bol prijatý hlasovaním pomerom hlasov 131 za (vrátane SR); nik proti; 2 krajiny sa zdržali hlasovania (Sýria, Libanon). Návrh rezolúcie okrem iného obnovuje mandát Ad hoc výboru pre otázky medzinárodného terorizmu, ktorý má a) pokračovať v práci na príprave všeobecného dohovoru o medzinárodnom terorizme, b) vyriešiť zostávajúce otázky týkajúce sa návrhu medzinárodného dohovoru o potláčaní aktov jadrového terorizmu a c) zachovať vo svojom programe i otázku zvolania medzinárodnej konferencie k otázkam medzinárodného terorizmu. 
	Návrh rezolúcie k vytvoreniu Medzinárodného trestného súdu (A/C.6/55/L.11) vyzýva členské štáty zvážiť podpis, ratifikáciu alebo prístup k Rímskemu štatútu Medzinárodného trestného súdu (MTS). Rímsky štatút MTS má k 1. 1. 2001 139 signatárov (vrátane SR) a 27 zmluvných štátov. Rímsky štatút bol otvorený na podpis  do konca  roku 2000. 
	V agende Osobitného výboru pre Chartu OSN nedošlo k žiadnemu výraznejšiemu posunu. 
	Posun nastal v rokovaní o otázke vypracovania dohovoru o jurisdikčných imunítách štátov a ich majetku. Návrh rezolúcie A/C.6/55/L.19 rozhodol o vytvorení Ad hoc výboru pre jurisdikčné imunity štátov a ich majetku. 
	6. výbor vzal na vedomie Správu Komisie OSN pre medzinárodné právo (KMP) z jej 52. zasadnutia. 
	6. výbor vzal na vedomie články KMP o štátnej príslušnosti fyzických osôb vo vzťahu k sukcesii štátov. Pôvodným zámerom bolo prijatie článkov vo forme deklarácie VZ OSN, čo však nenašlo dostatočnú podporu v členskej základni OSN.  
	6. výbor navrhol udelenie štatútu pozorovateľa pri VZ OSN pre a) Medziamerickú rozvojovú banku a b) Hospodárske spoločenstvo Stredoafrických štátov. 
	V priebehu zasadnutia 6. výboru vystúpili zástupcovia SR s celkovo 4 oficiálnymi prejavmi k otázkam 1) Statusu Dodatkových protokolov k Ženevským dohovorom z roku 1949 o ochrane obetí vojny, 2) Správe KMP z jej 52. zasadnutia, 3) Opatreniam na odstránenie medzinárodného terorizmu a 4) Dohovoru k jurisdikčným imunitám štátov a ich majetku. SR malo zastúpenie v byre 6. výboru 55. VZ OSN - jej zástupca D. Štefánek bol zvolený za spravodajcu 6. výboru. 

Zhrnutie pôsobenia delegácie SR na 55. zasadnutí VZ OSN 

Delegácia  Slovenskej republiky na 55. VZ OSN postupovala v súlade so smernicou, ktorú schválila vláda Slovenskej republiky  uznesením č. 609 dňa 9. 8. 2000. 
Minister zahraničných vecí sa v rámci svojich bilaterálnych rokovaní stretol s ministrami zahraničných Arménska, Etiópie, Indonézie, Írska, Malty, Poľska, Ruska, Talianska, Ukrajiny a Zimbabwe. Minister Kukan absolvoval pracovné rokovania s GT OSN Kofi Annanom, námestníčkou GT OSN Louise Frechette-ovou a s predsedom 55. VZ OSN H. Holkerim. Hlavným predmetom rokovaní bola vzhľadom na jeho funkciu osobitného vyslanca GT OSN pre Balkán súčasná situácia a perspektívy ďalšieho vývoja v juhovýchodnej Európe a možnosti ďalšieho postupu OSN.

Delegácia SR sa aktívne zúčastňovala na rokovaniach pléna 55. zasadnutia VZ OSN, ako aj jeho jednotlivých výborov. Okrem vystúpenia vedúceho delegácie vo všeobecnej rozprave sa prezentovala ďalšími 11 vystúpeniami  v pléne a výboroch. Dvaja predstavitelia SR boli zvolení za spravodajcov výborov - 1.výboru pre odzbrojenie a medzinárodnú bezpečnosť a 6. výboru - právneho. Pri prerokovávaní jednotlivých bodov delegácia SR aktívne spolupracovala s EÚ a asociovanými krajinami. Na základe ponúk Francúzska, ako predsedníckej krajiny EÚ, sa spoločne s ostatnými asociovanými krajinami pripájala k vystúpeniam Únie. 
Predseda vlády SR i minister ZV SR počas rokovaní aktívne presadzovali kandidatúru SR na miesto nestáleho člena Bezpečnostnej rady OSN na obdobie rokov 2006 - 2007.
Účasť delegácie SR na 55. zasadnutí VZ OSN možno hodnotiť  pozitívne. Jej pôsobenie potvrdilo  záujem SR o aktívnu  participáciu na práci tohto najvýznamnejšieho multilaterálneho fóra.