Title: Bratislava 4
Author: Compaq
Last saved by: MZV SR
Company: MPSVR

Príloha 3

Pozície slovenskej republiky v kapitole

CONF  70/00, CONF 4/01 a CONF 45/01.

KONFERENCIA O PRISTÚPENÍ	Brusel, 8 Decembra 2000 
	DO EUROPSKEJ ÚNIE
	- SLOVENSKO -	CONF-SK 70/00

negociačná pozícia
slovenskej republiky

Kapitola 2
Slobodný pohyb osôb

I.         zhrnutie negociačnej pozície slovenskej republiky

Slovenská republika akceptuje acquis v kapitole „Slobodný pohyb osôb” platné k 31. decembru 1999 a je pripravená na jeho implementáciu v plnom rozsahu k referenčnému dátumu vstupu do EÚ 1. januára 2004. 

Všetka inštitucionálna infraštruktúra potrebná pre výkon a uplatňovanie acquis v oblasti slobodného pohybu osôb bude v dobe vstupu SR do EÚ zriadená a funkčná.

V oblasti vzájomného uznávania odborných kvalifikácií je slovenská legislatíva čiastočne v súlade s acquis. Do konca roku 2002 bude implementácia acquis v úplnom rozsahu ukončená a kompatibilita sa dosiahne ku dňu vstupu SR do EÚ – najmä pokiaľ ide požiadavky týkajúce sa štátnej príslušnosti a bydliska; jazykové požiadavky budú v proporcii a nebudú diskriminačné. 

V rámci všeobecného systému uznávania odborných kvalifikácií sa nesúlad odstráni niekoľkými novými právnymi úpravami. Tieto legislatívne práce sa ukončia v roku 2001. SR je pripravená ustanoviť ku dňu vstupu do EÚ národného koordinátora, ktorý bude koordinovať činnosť všetkých zainteresovaných orgánov a inštitúcií, ktoré rozhodujú o uznaní zahraničných kvalifikácií spadajúcich pod tzv. všeobecný systém uznávania, ako aj príslušný kontaktný bod.

Prístup k výkonu zdravotníckych povolaní pokrytých smernicami EÚ je v SR upravený v zákone č. 277/1994 Zb. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov. Ministerstvo zdravotníctva SR pripraví zákon o lekárskom povolaní (2002), zákon o povolaní sestra a pôrodná asistentka (2001).

Kompatibilita v oblasti občianskych práv bude dosiahnutá ku dňu vstupu. Nový zákon o pobyte cudzincov na území SR nadobudne účinnosť v roku 2002; budú v ňom upravené aj požiadavky EÚ v oblasti práva na pobyt obsiahnuté v acquis, ktoré môže Slovenská republika akceptovať a aplikovať ešte pred vstupom do EÚ. Problematika aktívneho a pasívneho volebného práva občanov Slovenskej republiky pri voľbách do Európskeho parlamentu a umožnenie občanom členských krajín EÚ voliť do Európskeho parlamentu na území SR bude upravená osobitným zákonom, ktorý nadobudne účinnosť ku dňu vstupu SR do EÚ.

V oblasti slobodného pohybu pracovníkov dňom vstupu do EÚ bude Slovenská republika pripravená zaručiť občanom členských krajín EÚ a členom ich rodín právo uchádzať sa v SR bez akejkoľvek diskriminácie založenej na štátnej príslušnosti o skutočne ponúkané zamestnania, pohybovať sa za tým účelom voľne na území SR a zotrvávať na tomto území za účelom výkonu zamestnania, ako aj zostať tu za určitých podmienok po skončení zamestnania. Národný úrad práce sa pripravuje na napojenie do siete EURES.

Slovenská republika koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia bude uplatňovať podľa nariadení rady (EHS) č. 1408/71 a 574/72. V legislatíve SR sú zahrnuté všetky časti sociálneho zabezpečenia, pričom do konca roku 2002 SR zavedie zákonom úrazové poistenie, ktoré v súčasnosti existuje ako komerčný systém a tiež upraví zákon o zdravotnom poistení tak, aby mohol byť uplatňovaný systém refundácií nákladov bez výnimky. 

II.      LEGISLATÍVNE A INŠTITUCIONÁLNE VÝCHODISKÁ

Vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií

a)      Hlavné zásady a princípy – všeobecný systém uznávania 

Prístup k väčšine regulovaných povolaní a odborných činností je v Slovenskej republike podmienený vysokoškolským vzdelaním, stredným vzdelaním s maturitou, vyšším odborným vzdelaním ukončeným absolutóriom, resp. výučným listom. V časti regulovaných povolaní sa požaduje aj vykonanie skúšky odbornej spôsobilosti. V niektorých povolaniach sa požaduje aj preukázanie sa odbornou praxou, dobrým zdravotným stavom, bezúhonnosťou, a pod.

Cudzinci alebo občania SR, ktorí nadobudli svoje formálne školské vzdelanie v zahraničí, musia požiadať o nostrifikáciu svojich zahraničných dokladov o vzdelaní.

V súčasnosti je uznávanie zahraničných odborných kvalifikácií, ktoré spadajú pod tzv. všeobecný systém (smernice rady EHS/ES č. 89/48, 92/51, 99/42), dvojstupňové. 

Prvú úroveň predstavuje uznanie vysokými školami alebo v prípade, ak vysoká škola s rovnakým alebo podobným študijným odborom v SR neexistuje, Ministerstvom školstva SR, resp. Ministerstvom obrany SR (vojenské vysoké školy) alebo Ministerstvom vnútra SR (policajné vysoké školy) - smernica 89/48/EHS alebo odbormi školstva okresných a krajských úradov - smernica 92/51/EHS. Tieto rozhodujú o rovnocennosti zahraničných dokladov o vzdelaní s príslušnými slovenskými dokladmi o vzdelaní na základe splnomocnenia zákonom č. 172/1990 Zb. o vysokých školách v znení neskorších predpisov alebo zákonom č. 542/1990 Zb. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve v znení neskorších predpisov. Podrobnosti sú stanovené v príslušných vyhláškach.

Nostrifikácii nepodliehajú doklady o vzdelaní vydané v krajinách, s ktorými má Slovenská republika uzatvorenú  bilaterálnu dohodu o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní. 

Druhú úroveň tvorí uznanie príslušnými orgánmi štátnej správy, v mnohých prípadoch v úzkej spolupráci s profesijnými organizáciami (povinná alebo dobrovoľná registrácia členov profesie, stanoviská a pod.), ktoré skúmajú všetky zákonom stanovené a predložené doklady a vydávajú povolenie na výkon príslušného povolania alebo odbornej činnosti (osvedčenia, oprávnenia, licencie a pod.) v SR.

Odbornú pomoc (odborné posúdenia) pri uznávaní zahraničných kvalifikácií vyššie vymenovaným rozhodovacím orgánom v súčasnosti poskytuje Stredisko pre ekvivalenciu dokladov o vzdelaní Ústavu informácií a prognóz školstva ako priamo riadená organizácia Ministerstvom školstva SR. 

Slovenské právne predpisy, podľa ktorých sa v súčasnosti postupuje pri uznávaní zahraničných odborných kvalifikácií, sú iba čiastočne v súlade s acquis communautaire v danej oblasti. Slovenská legislatíva je v rozpore so smernicami upravujúcimi tzv. všeobecný systém hlavne v tom, že v prípade podstatných rozdielov v obsahu vzdelávania pozná iba kompenzáciu chýbajúceho vzdelania prostredníctvom doplňujúcich skúšok, resp. individuálneho štúdia. Žiadateľ o uznanie svojej zahraničnej kvalifikácie nemá možnosť vybrať si medzi vykonaním skúšok a absolvovaním praxe pod dohľadom, resp. ako kompenzácia chýbajúceho vzdelania sa mu nemôže uznať vykonaná odborná prax.

Nesúlad sa odstráni novými právnymi úpravami, v ktorých bude  jednoznačne rozlíšené uznávanie na účely pokračovania v štúdiu (tzv. akademické uznávanie) a výkonu povolania (tzv. profesijné uznávanie).

Úplný súlad so smernicami EÚ v tejto oblasti sa dosiahne novelizáciou príslušných rezortných právnych predpisov, ale hlavne pripravovanými ďalšími novými právnymi normami, ktoré zavedú do slovenskej legislatívy zásady tzv. všeobecného systému, a pravdepodobne zmenia aj kompetencie príslušných zodpovedných orgánov. Tieto legislatívne práce sa ukončia v roku 2001.

SR je pripravená ustanoviť ku dňu vstupu do EÚ národného koordinátora, ktorý bude koordinovať činnosť všetkých zainteresovaných orgánov a inštitúcií, ktoré rozhodujú o uznaní zahraničných kvalifikácií spadajúcich pod tzv. všeobecný systém uznávania, ako aj príslušný kontaktný bod. Funkciu kontaktného bodu pre smernice rady č. 89/48/EHS a 92/51/EHS bude vykonávať už existujúce Stredisko pre uznávanie dokladov o vzdelaní (slovenský NARIC), ktoré už v súčasnosti veľmi úzko spolupracuje s ostatnými ekvivalenčnými strediskami členských štátov (sieť NARIC), ktoré v členských štátoch väčšinou vykonávajú aj túto funkciu. Všeobecný konsensus existuje v súčasnosti o tom, že stredisko by malo vykonávať funkciu tzv. kontaktného bodu pre všeobecný systém.

Stredisko pre ekvivalenciu dokladov o vzdelaní je pracovisko, ktoré sa v SR komplexne zaoberá problematikou uznávania dokladov o vzdelaní vydaných zahraničnými vzdelávacími inštitúciami tak na účely pokračovania v štúdiu (akademické uznanie) ako aj výkonu povolania alebo zamestnania profesijné uznanie). Stredisko vypracúva koncepcie a aktívne sa podieľa na príprave právnych predpisov o uznávaní. Odborne posudzuje zahraničné doklady o vzdelaní vydané všetkými druhmi škôl (základné, stredné (vrátane výučných listov) i vysoké školy) a odporúča ich uznanie v SR.

Stredisko poskytuje na vyžiadanie odborné stanoviská k zahraničným kvalifikáciám školám, vrátane vysokých, krajským a okresným úradom, iným orgánom štátnej správy (napr. ministerstvo zdravotníctva), profesijným organizáciám, ale aj jednotlivým zamestnávateľom a jednotlivcom, nezávisle od toho, či ide o občanov SR alebo o cudzincov.
   
V roku 1999 stredisko vydalo približne 2 500 písomných odborných stanovísk (značnú časť z nich tvorili aj posúdenia štúdia občanov SR v zahraničí z hľadiska nároku na zdravotné a sociálne poistenie, daňové úľavy a pod.).

V súvislosti s implementáciou tzv. všeobecného systému uznávania sa v nových legislatívnych návrhoch uvažuje o tom, že stredisko by v budúcnosti získalo aj určité rozhodovacie právomoci, pokiaľ pôjde o uznávanie diplomov a certifikátov v zmysle ich definícií v smerniciach č. 89/48 a 92/51. Počas svojej existencie pracovníci strediska nazbierali už dostatok skúseností a zahraničných kontaktov v danej oblasti – z tohto dôvodu sa neočakáva, že by im  uplatňovanie zásad profesijného uznávania zakotvených v smerniciach o všeobecnom systéme malo spôsobovať vážnejšie problémy. Stredisko bude však potrebné personálne aj materiálne dobudovať.

SR je pripravená riešiť problém vzájomného uznávania odborných kvalifikácií občanov tretích krajín v súlade s praxou v členských štátoch do vstupu SR do EÚ.

b)      Sektorové smernice

Právnici
Vzájomné uznávanie kvalifikácie pre výkon slobodných povolaní právnikov podľa smerníc 77/249/EHS a 98/5/ES upravuje zákon č. 132/1990 Zb. o advokácii v znení neskorších predpisov a zákon č. 129/1990 Zb. o komerčných právnikoch v znení neskorších predpisov. Ministerstvo spravodlivosti SR pripravilo novelu zákona o advokácii, ktorou sa dosiahne úplný súlad s acquis, pričom dňom nadobudnutia účinnosti tejto novely sa ruší zákon o komerčných právnikoch a dôjde k zlúčeniu Komory komerčných právnikov s Komorou advokátov, čo prispeje k efektívnosti poskytovania právnej pomoci povolaním právnika. 

Novelou sa pre občanov EÚ zavedie možnosť používať titul, ktorý advokát získal v krajine pôvodu, oprávnenie poskytovať právne služby v oblasti práva  SR ako hostiteľskej krajiny, zriaďovanie pobočiek alebo zastúpení zahraničných právnických firiem, výkon povolania advokáta ako zamestnanca u iného advokáta, združenia alebo spoločnosti. Novela nadobudne účinnosť v 1. štvrťroku 2001.

Architekti

Podmienky pre výkon povolania architekt sú v SR upravené zákonom č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov, zákonom č. 138/1992 Zb. o autorizovaných architektoch a stavebných inžinieroch a do 31. júla 2000 aj zákonom č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon). Tieto zákony boli s účinnosťou od 1. 8. 2000 novelizované. Novelami zákonov č. 50/1976 Zb. a č. 138/1992 Zb. sa odstránila dvojkoľajnosť pri nadobúdaní oprávnenia na projektovú činnosť fyzickými osobami. Novou úpravou sa riešilo v celom rozsahu oprávnenie na projektovú činnosť a vedenie uskutočňovania stavieb, ktoré sú vybranými činnosťami vo výstavbe podľa stavebného zákona a môžu ich vykonávať len fyzické osoby, ktoré získali oprávnenie na ich výkon. Súčasne sa zrušila podmienka občianstva SR a vo väzbe na to sa spresnila úprava umožňujúca vykonávanie týchto činností na území SR cudzincami. Novelizáciou sa zabezpečili rovnaké podmienky pre výkon uvedených činností v slobodnom povolaní a zamestnaneckom pomere.    

Na zapísanie do zoznamu architektov Komora architektov v súčasnosti požaduje vysokoškolské vzdelanie v odbore architektúry a v odbore pozemného staviteľstva a odbornú prax najmenej 5 rokov. Štúdium v oboch študijných odboroch (v odbore architektúra 6-ročné, v odbore pozemné stavby 5-ročné) je v súlade s požiadavkami smernice rady 85/384/EHS v znení smernice 90/658/EHS. Autorizáciu na odborné činnosti vo výstavbe – vykonávanie architektonických a inžinierskych služieb môžu získať aj stavební inžinieri vedení v zozname stavebných inžinierov Slovenskou komorou stavebných inžinierov v kategórii pozemné stavby a inžinierske stavby, ktorá požaduje vysokoškolské vzdelanie stavebného zamerania a odbornú prax najmenej 5 rokov, pričom štúdium je 5-ročné. 

Úplná kompatibilita s právom EÚ v tejto oblasti sa dosiahne ku dňu vstupu SR do EÚ.

Zdravotnícke povolania

Prístup k výkonu zdravotníckych povolaní pokrytých smernicami EÚ je v SR upravený v zákone č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov, ako aj vo vyhláške č. 79/1981 Zb. o zdravotníckych pracovníkoch a iných odborných pracovníkoch v zdravotníctve. Dňom 1. apríla 2000 nadobudol účinnosť zákon č. 80/2000 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov. Uvedeným zákonom sa v § 54 potvrdili kategórie zdravotníckych pracovníkov: lekár, farmaceut, sestra, pôrodná asistentka. Lekár, ktorý nadobudol vysokoškolské vzdelanie na lekárskej fakulte v odbore stomatológia, je zaradený do kategórie lekár. Vyššie uvedený zákon neustanovuje osobitnú kategóriu lekár - stomatológ. 

Lekári a lekári-stomatológovia

Základná príprava lekárov a lekárov - stomatológov sa v súlade so zákonom č. 172/1990 Zb. o vysokých školách v znení neskorších predpisov realizuje na štátom uznaných univerzitách v študijných odboroch Všeobecné lekárstvo a Stomatológia, ktoré sú akreditované Ministerstvom školstva SR. 

Základná podmienka, že lekárske štúdium má obsahovať 5.500 výučbových hodín alebo 6 rokov štúdia, je naplnená. Počet hodín priamej výučby (prednášky, praktické cvičenia, semináre, klinické stáže, prázdninová prax), zakotvený v študijnom programe pre odbor všeobecné lekárstvo a stomatológia je okolo 4.800 hodín. Štúdium všeobecného lekárstva ako aj stomatológie sa uskutočňujú iba v dennej forme v trvaní 6 rokov (12 semestrov). 

V poslednom období sa doplnil študijný program o niektoré predmety, príp. sa vyčlenil z komplexu predmetov podľa smerníc EÚ. Vyučuje sa celkove viac ako 90 povinných, voliteľných a nepovinných predmetov. Semester trvá 14 týždňov, týždenný počet hodín priamej výučby je 30. Po každom semestri býva v skúšobnom období 5 skúšok. Štúdium na lekárskych fakultách sa ukončuje štátnou skúškou, zatiaľ bez diplomovej práce.  

Lekárske fakulty sú v kontakte s medzinárodnými medicínskymi vzdelávacími organizáciami ako sú napr. AMEE (Association for Medical Education Europe), ADEE (Association for Dental Education Europe), AMSE (Association of Medical Schools in Europe). Lekárska fakulta Univerzity Komenského v Bratislave bola už evalvovaná medzinárodnou európskou rektorskou organizáciou.

Špecializačné štúdium
 
Špecializačné vzdelávanie lekárov, lekárov – stomatológov a farmaceutov je organizačne a metodicky zabezpečované rezortnou vzdelávacou inštitúciou – Slovenskou postgraduálnou akadémiou medicíny (SPAM). Ministerstvo zdravotníctva SR schvaľuje sústavu špecializačných odborov pre lekárov. Špecializačná príprava sa realizuje na výučbových základniach – klinikách SPAM, vysokokvalifikovaných pracoviskách zdravotníckych zariadení a pracoviskách zdravotníckych zariadení zodpovedajúcich príslušnému špecializačnému odboru. Prebieha v zmysle špecializačných náplní vypracovaných v spolupráci so stavovskými organizáciami a profesiovými združeniami, ktoré schvaľuje Ministerstvo zdravotníctva SR.

V súčasnosti lekári a lekári – stomatológovia po absolvovaní 2,5 ročnej špecializačnej prípravy vykonajú kvalifikačnú atestáciu a získavajú diplom o špecializácii v príslušnom medicínskom odbore I. stupňa. Tento ich oprávňuje na výkon samostatných odborných pracovných činností. Po absolvovaní špecializačnej prípravy v rozsahu 3-5 rokov získavajú diplom o špecializácii II. stupňa, nadstavbovej špecializácii alebo špecializácii vo zvlášť úzkom odbore, ktorý ich oprávňuje na výkon samostatných špecializovaných pracovných činností. Existujúci nesúlad s príslušnou smernicou sa odstráni novou vyhláškou o ďalšom vzdelávaní pracovníkov v zdravotníctve, schválenie ktorej je naplánované na prvý štvrťrok 2001. Zmeny v návrhu sú zamerané na dĺžku špecializačnej prípravy v jednotlivých medicínskych odboroch zaradených do sústavy špecializačných odborov. Pripravuje sa zákon o lekárskom povolaní (2002).

Farmaceuti

Príprava farmaceutov sa uskutočňuje iba na jednej univerzite v Slovenskej republike. Študijný plán odboru farmácia na Farmaceutickej fakulte Univerzity Komenského je kompatibilný s požiadavkami EÚ, vrátane 6-mesačnej odbornej praxe. Odborná prax sa realizuje v letných mesiacoch, ako aj počas školského roka v rámci výučby vybraných predmetov. Väčšina tejto praxe sa realizuje v dvoch výučbových základniach – lekárňach, ktoré sú organickou súčasťou Farmaceutickej fakulty UK, ako aj v štyroch vybraných nemocničných lekárňach.

Štúdium na Farmaceutickej fakulte UK je 5-ročné a zahrňuje všetky odporúčané predmety, vrátane výučby všetkých odborných činností, ktoré príslušná smernica uvádza.

Farmaceut, absolvent Farmaceutickej fakulty UK, môže k samostatnému výkonu povolania pristúpiť po dva a pol ročnej praxi. 

V súčasnosti farmaceuti po absolvovaní 2,5 ročnej špecializačnej prípravy konajú kvalifikačnú atestáciu a získavajú diplom o špecializácii v príslušnom farmaceutickom odbore I. stupňa. Tento ich oprávňuje na výkon samostatných odborných pracovných činností. Po absolvovaní 3-5 ročnej špecializačnej prípravy vykonajú kvalifikačnú atestáciu a získajú  diplom o špecializácii II. stupňa alebo o nadstavbovej špecializácii oprávňujúcej farmaceutov na výkon samostatných špecializovaných pracovných činností. 

Sestry 

Program prípravy v odbore všeobecná sestra (diplomová všeobecná sestra) sa uskutočňuje v 3-ročnom pomaturitnom štúdiu – absolventi získavajú vyššie odborné vzdelanie na stredných zdravotníckych školách. Štúdium ukončujú absolutóriom a získavajú vysvedčenie a diplom, ktorý ich oprávňuje používať označenie diplomovaná všeobecná sestra. Obsah vzdelávania je kompatibilný s požiadavkami stanovenými príslušnými smernicami EÚ. V súčasnosti sa však na stredných zdravotníckych školách v 4-ročnom štúdiu v nadväznosti na 9-ročnú základnú školu uskutočňuje aj výučba sestier, ktorá nie je v súlade s týmito požiadavkami. Tento typ prípravy sa už nebude realizovať od školského roku 2001/2002. Na dvoch lekárskych fakultách sa realizuje aj trojročné denné vysokoškolské štúdium v odbore ošetrovateľstvo. Štúdium sa ukončuje štátnou záverečnou skúškou a priznaním titulu “bakalár” (Bc.).

Pôrodné asistentky

Program prípravy v odbore diplomovaná pôrodná asistentka sa uskutočňuje v 3-ročnom pomaturitnom štúdiu – absolventi získavajú vyššie odborné vzdelanie na stredných zdravotníckych školách. Štúdium ukončujú absolutóriom a získavajú vysvedčenie a diplom, ktorý ich oprávňuje používať označenie diplomovaná pôrodná asistentka. Obsah vzdelávania je kompatibilný s požiadavkami stanovenými príslušnými smernicami EÚ. V súčasnosti sa pripravuje návrh zákona o povolaní sestra a pôrodná asistentka (pôvodne plánovaný ako zákon o ošetrovateľstve), ktorý bude bližšie špecifikovať uvedené profesie.

Veterinárni lekári

Prístup k výkonu povolania veterinárneho lekára je v SR upravený v zákone č. 10/1992 Zb. o súkromných veterinárnych lekároch a o Komore veterinárnych lekárov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Podľa § 2 tohto zákona sa pre výkon povolania veterinárneho lekára požaduje absolvovanie univerzity veterinárskeho lekárstva (diplom), štátne občianstvo SR, trvalý pobyt na území SR a minimálne 3-ročná odborná prax. 

Príprava veterinárnych lekárov sa v SR uskutočňuje len na Univerzite veterinárskeho lekárstva v Košiciach v 6-ročnom dennom štúdiu. Po obsahovej stránke je toto štúdium v úplnom súlade s príslušnou smernicou EÚ.

V rozpore s právom EÚ je v súčasnosti požiadavka štátneho občianstva a trvalého pobytu na území SR. Tento nesúlad sa odstráni novelou zákona č. 10/1992 Zb. s tým, že takto upravený § 2 zákona nadobudne účinnosť ku dňu vstupu SR do EÚ. Novelizovaný zákon bude schválený do konca roka 2002.

Odborné činnosti pri výkone veterinárnej starostlivosti, veterinárnej kontrole a diagnostike môžu vykonávať absolventi univerzity veterinárskeho lekárstva a absolventi stredných odborných škôl s veterinárskym zameraním, ktorí sú v pracovnom pomere k orgánom veterinárnej starostlivosti v súlade so zákonom č. 337/1999 Z. z. o veterinárnej starostlivosti v znení neskorších predpisov. Títo sú povinní zúčastňovať sa ďalšieho špecializovaného vzdelávania v súlade s rezortným predpisom (atestácia).

Informačné stredisko pre poskytovanie informácií o veterinárskej legislatíve pre záujemcov zo zahraničia bude zriadené pri Komore veterinárnych lekárov ku dňu vstupu SR do EÚ.

Zodpovednými inštitúciami v oblasti vzájomného uznávania odborných kvalifikácií sú najmä Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo zdravotníctva SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo životného prostredia SR a ďalších cca 8 ministerstiev, 4 ústredné orgány štátnej správy a cca 13 profesijných komôr a iných profesijných združení. 

Občianske práva

Európske občianstvo

Problematika aktívneho a pasívneho volebného práva občanov Slovenskej republiky pri voľbách do Európskeho parlamentu a umožnenie občanom členských krajín EÚ voliť do Európskeho parlamentu na území SR (smernica rady 93/109/EHS) bude upravená osobitným zákonom, ktorý nadobudne účinnosť ku dňu vstupu SR do EÚ.

Slovenská legislatíva (zákon č. 346/1990 Zb. o voľbách do orgánov samosprávy obcí v znení neskorších predpisov) pokiaľ ide o detailné ustanovenia pre výkon práva voliť a byť volený do  miestnych zastupiteľstiev pre občanov spoločenstva v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi (smernica rady 94/80/ES), bude upravená novelou/novým zákonom, ktorý nadobudne účinnosť ku dňu vstupu do EÚ. 

Právo na pobyt

Ústava Slovenskej republiky v čl. 52 ustanovuje, že cudzinci v Slovenskej republike požívajú základné ľudské práva a slobody zaručené Ústavou, ak nie sú výslovne priznané iba občanom. Medzi tieto základné ľudské práva a slobody patrí aj sloboda pobytu a pohybu, ktorú zaručuje Ústava v čl. 23. Cudzinca možno vyhostiť iba v prípadoch ustanovených zákonom. 

Základnou právnou úpravou cudzineckého režimu v Slovenskej republike je zákon č. 73/1995 Z. z. o pobyte cudzincov na území SR v znení neskorších predpisov, ktorý aj po prijatí novely zákonom č. 69/2000 Z. z. je kompatibilný s relevantným acquis len čiastočne. 

Podľa platného zákona cudzinec zamýšľajúci prísť a zdržiavať sa na Slovensku podáva žiadosť o udelenie povolenia na dlhodobý alebo trvalý pobyt na území Slovenskej republiky osobne v zahraničí na slovenskej diplomatickej misii alebo na konzulárnom úrade v štáte, ktorého je držiteľom cestovného dokladu alebo v štáte, v ktorom má bydlisko. 

Dlhodobý pobyt sa môže povoliť na dobu potrebnú na dosiahnutie jeho účelu, najdlhšie však na dobu jedného roka. Táto doba sa môže na žiadosť cudzinca opakovane predlžovať, najdlhšie však vždy o jeden rok. Cudzinec je povinný k žiadosti o predĺženie doby určenej povolením na dlhodobý pobyt priložiť potrebné doklady vrátane preukázania trvania účelu, na základe ktorého mu bol povolený dlhodobý pobyt. 

Cudzinec je oprávnený zdržiavať sa trvalo na území SR na základe povolenia na trvalý pobyt. Povolenie možno udeliť na účely zlúčenia rodiny, ak manžel cudzinca alebo jeho nezaopatrené dieťa mladšie ako 18 rokov sú štátnymi občanmi SR a majú trvalý pobyt na území SR alebo ak je to odôvodnené zahranično-politickými záujmami SR.

V roku 2000 prijatý interný právny predpis Ministerstva vnútra SR upravil spôsob vydávania víz na hraniciach len z humanitárnych dôvodov alebo zahraničnopolitických záujmov SR, pričom tieto sa udeľujú len po súhlase útvarov Prezídia policajného zboru.

Problematika práva na pobyt v oblastiach podnikania, zamestnania, štúdia, zlučovania rodín, záujmov verejnej politiky, verejnej bezpečnosti a verejného zdravia a práva na pobyt pre osoby, ktoré ukončili svoju činnosť (dôchodcovia), je v súčasnej legislatíve v určitých otázkach upravená rozdielne v porovnaní s acquis.

Požiadavky EÚ v oblasti práva na pobyt obsiahnuté v acquis, ktoré môže Slovenská republika akceptovať a aplikovať ešte pred vstupom do EÚ, budú upravené v novom zákone o pobyte cudzincov na území SR, ktorý nadobudne účinnosť v roku 2002. Tento zákon bude upravovať prevenciu ilegálneho prisťahovalectva a zamestnávania, vydávanie pracovného povolenia občanovi tretej krajiny, zlučovanie rodín a ukončovanie pobytu. Niektoré ustanovenia aj tohto nového zákona, v súvislosti s dátumom vstupu Slovenskej republiky do EÚ, sa doplnia a znovelizujú. Úplná implementácia všetkých právnych predpisov vzhľadom na ich povahu bude možná až v podmienkach úplného členstva SR v EÚ, preto SR nevyhnutné zmeny v novom zákone o pobyte cudzincov vykoná tak, aby nadobudli účinnosť k dátumu vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie. 

Víza
Problematika je uvedená v negociačnej pozícii SR ku kapitole č. 24 Spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra.

Migrácia

Na zvýšenie administratívnej schopnosti implementovať acquis SR uskutočňuje odbornú prípravu a tréning pracovníkov cudzineckej polície a Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, ktorí sa zaoberajú analýzou právnych predpisov EÚ, vr. praktického uplatňovania v praxi. SR sa súčasne pripravuje, v súlade s rozhodnutím komisie č. 384/88/EHS, na komunikačný a konzultačný postup v oblasti migračnej politiky vo vzťahu k nečlenským krajinám.

Podrobnejšie je problematika uvedená v negociačnej pozícii SR ku kapitole č. 24 Spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra.

Migračné trendy v Slovenskej republike: 

Od vzniku Slovenskej republiky (1. 1. 1993) až do konca roku 1999 sa počet obyvateľov SR zvýšil o 84,5 tis. osôb, t.j. o 1,6 %, čo je prírastok v priemere okolo 12,2 tis. osôb (2,25 ‰) ročne. Od vzniku samostatného štátu je SR migračne zisková; kým v roku 1993 migračný prírastok (trvalé presťahovanie) tvoril len okolo 8 %, v roku 1999 už viac ako jednu štvrtinu celkového prírastku obyvateľstva pri súbežnom poklese prirodzeného i migračného prírastku. K 31. 12. 1999 žilo na území SR 5 398,7 tis. obyvateľov. 

Rozsah medzinárodnej migrácie na Slovensku je zanedbateľný. 

Podiel cudzincov s platným povolením na pobyt na celkovej populácii SR v roku 1999 bol približne 0,5% (spolu 29 tis. osôb), zatiaľ čo podiel legálnych zahraničných pracovníkov na celkovej pracovnej sile a zamestnanosti bol 0,18%, resp. 0,22 %. K 30.9.2000 z celkového počtu cudzincov (28 tis. osôb) s platným povolením na pobyt bolo 2,3 tis občanov EÚ a 13,0 tis. občanov asociovaných krajín.

Podľa evidencie Národného úradu práce, ktorá je vedená v okresných úradoch práce priebežne a štatistické informácie sú generálnym riaditeľstvom publikované štvrťročne, počet pracujúcich občanov asociovaných krajín k 30.6.2000 bol 2 553 osôb, v tom Bulharsko 53, Cyprus 0, ČR 2238, Estónsko 0, Litva 0, Lotyšsko 0, Maďarsko 61, Poľsko 180, Rumunsko 15, Slovinsko 6 osôb. V rovnakom období počet pracujúcich občanov krajín EÚ bol 792 osôb, v tom Francúzsko 69, Nemecko 243, Rakúsko 91, Taliansko 59, Veľká Británia 173,  Belgicko 31, Dánsko 5, Fínsko 3, Grécko 5, Holandsko 26, Portugalsko 8, Španielsko 48, Švédsko 18, Írsko 13.

Podľa výberového zisťovania pracovných síl za 2. štvrťrok 2000 asi 45 tis. osôb zo SR odchádzalo za prácou do zahraničia (2,2% slovenskej zamestnanosti), z ktorých asi 30 tis. (1,4 % slovenskej zamestnanosti) pracovalo v Českej republike.

Slováci pracujúci v zahraničí sú koncentrovaní prevažne v Českej republike (podľa záznamov úradov práce od roku 1993 počet rástol z 23 tis. na 72 tis. osôb koncom roku 1996 a za ostatné 3 roky nastal trend poklesu – k 30. 9. 2000 na 61 tis. osôb; súbežne trvale za celé obdobie po roku 1993 rastie počet občanov ČR pracujúcich v SR z 1,2 tis. na 2,2 tis. osôb). 

Podľa údajov o sezónnych slovenských pracovníkoch v Nemecku (pracujúcich do 3 mesiacov) v roku 1999 sa zamestnalo 6 459 osôb (k 30.6.2000 4852 občanov SR). Situácia medzi SR a Maďarskom vo vzťahu k vzájomnému zamestnávaniu pracovníkov je viac-menej vyrovnaná v pomerných číslach. Podiely zahraničných pracovníkov sú pomerne malé (asi 2% z celkového počtu zahraničných pracovníkov).

I vnútorná mobilita obyvateľov SR v rámci krajiny je nízka. 
V porovnaní s obdobím 80. rokov v 90. rokoch migračná mobilita obyvateľstva (zahŕňa každú zmenu obce trvalého pobytu osôb v rámci územia SR) na území SR výrazne poklesla. V roku 1999 trvalé bydlisko zmenilo už len 1,5 % obyvateľstva, kým v polovici 80. rokov sa v SR sťahovalo 2 % obyvateľstva.

Slobodný pohyb pracovníkov

Pre záležitosti zamestnávania cudzincov na území Slovenskej republiky platia, popri Ústave SR a zákone č. 73/1995 Z. z. o pobyte cudzincov na území SR v znení neskorších predpisov, osobitné predpisy. Osobitným predpisom v oblasti zamestnanosti je zákon č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov, ktorý je komplexnou právnou úpravou v oblasti zamestnanosti. Úzky vzťah k tejto problematike majú aj právne predpisy týkajúce sa jednotlivých profesií vrátane zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (Živnostenský zákon). Osobitnými predpismi sú tiež Obchodný zákonník a Občiansky zákonník.

Regulovanie zamestnávania cudzincov a osôb bez štátnej príslušnosti sa v Slovenskej republike uskutočňuje formou individuálneho zamestnávania na základe povolenia na zamestnanie a na základe dvojstranných dohôd o vzájomnom zamestnávaní občanov (v súčasnom období má Slovenská republika uzavretú medzinárodnú zmluvu o vzájomnom zamestnávaní občanov so Spolkovou republikou Nemecko, Českou republikou, Maďarskou republikou, Poľskou republikou, Ruskou federáciou, Ukrajinou, a o výmene stážistov so Švajčiarskou konfederáciou, Luxemburským veľkovojvodstvom a Fínskou republikou).

Dňom vstupu do EÚ bude Slovenská republika pripravená zaručiť občanom členských krajín EÚ a členom ich rodín právo uchádzať sa v SR bez akejkoľvek diskriminácie založenej na štátnej príslušnosti o skutočne ponúkané zamestnania, pohybovať sa za tým účelom voľne na území SR a zotrvávať na tomto území za účelom výkonu zamestnania, ako aj zostať tu za určitých podmienok po skončení zamestnania.
 
Slovenská republika akceptuje rozhodnutie komisie č. 93/569/EHS o uplatňovaní nariadenia rady (EHS) č. 1612/68 o slobode pohybu pracovníkov v rámci spoločenstva, najmä pokiaľ ide o sieť EURES, ktoré nebude vyžadovať úpravu slovenskej legislatívy. 

Národný úrad práce, ktorý sa skladá z generálneho riaditeľstva so sídlom v Bratislave, 8 krajských úradov práce a 79 okresných úradov práce, sa pripravuje na napojenie do siete EURES odbornou a jazykovou prípravou svojich zamestnancov a dobudovávaním vnútorného komunikačného prepojenia všetkých výkonných úrovní a externým prepojením komunikačných a informačných systémov. V Národnom úrade práce bola v roku 1999 dopracovaná celoštátne prepojená databáza o voľných pracovných miestach (je zverejňovaná na www.nup.sk) a o evidovaných nezamestnaných.

Slovenská legislatíva je čiastočne harmonizovaná s nariadením rady (EHS) č. 1612/68 a 2434/92. V súlade so zákonom č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov, s cudzími štátnymi príslušníkmi a ich rodinami sa zaobchádza rovnako ako so slovenskými štátnymi príslušníkmi, ak majú povolenie na zamestnanie a povolenie na dlhodobý pobyt. Povolenie na zamestnanie je vydané okresným úradom práce na základe potvrdenia zamestnávateľa. Povolenie na zamestnanie má platnosť najviac 1 rok a môže byť vydané opakovane. Ak dôjde k zmene zamestnania, je potrebné požiadať o nové povolenie. Štátni príslušníci ČR sú oslobodení od povinnosti mať povolenie na zamestnanie.

Pokiaľ ide o ďalšie práva migrujúcich pracovníkov, ako je požívanie rovnakých sociálnych a daňových výhod, rovnaké podmienky v prístupe k odbornému výcviku a preškoľovaniu, právo na zlúčenie rodiny a prijatie akéhokoľvek rodinného príslušníka, vr. príslušníka, ktorý je odkázaný výživou na pracovníka alebo ktorý s ním žije v jednej domácnosti, budú úplne zaručené ku dňu vstupu SR do EÚ. Tieto sú zohľadňované pri príprave nového zákona o pobyte cudzincov a nového školského zákona. 

Slovenská republika v priebehu prípravy na členstvo v EÚ prijme také technicko-organizačné opatrenia, ktoré zabezpečia priamu aplikáciu nariadenia Komisie (EHS) č. 1251/70 (stanovenie postupu orgánov cudzineckej polície pri udeľovaní povolenia na pobyt v SR pre občanov EÚ a členov ich rodín po skončení ich činnosti na území SR so zreteľom na údaje o dosiahnutej dobe zamestnania a sociálneho poistenia občanov EÚ a členov ich rodín na území SR). 

Princípy smernice rady č. 68/360/EHS a č. 72/194/EHS budú zapracované do nového zákona o pobyte cudzincov. Úplne však budú premietnuté až v podmienkach úplného členstva SR v EÚ.

Právny poriadok SR v súčasnosti vyhradzuje právo na udelenie povolenia na činnosti v oblasti využívania jadrovej energie a ionizujúceho žiarenia fyzickým osobám s trvalým pobytom a aj dlhodobým pobytom na území štátu. Smernica 62/302/EAES (Euratom) bude uplatnená až po vstupe SR do EÚ v súlade s implementáciou v krajinách EÚ prevádzkujúcich jadrové zariadenia uvedené v tejto smernici.

Ústava SR neobmedzuje rovnosť práv ani prístup k verejnej správe, ale niektoré zákony regulujú prístup k určitým povolaniam. V prípade štátnych zamestnancov predpokladom je slovenská štátna príslušnosť, zatiaľ čo pre verejnú službu (oblasť zdravotníctva, školstva, atď.) neexistujú požiadavky v súvislosti so štátnou príslušnosťou. 

V  rámci negociačnej pozície SR ku kapitole č. 4 Slobodný pohyb kapitálu žiada SR o 5-ročné prechodné obdobie pre nadobúdanie vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam na sekundárne (vedľajšie) bývanie občanov a spoločností štátov patriacich do Európskeho hospodárskeho priestoru.. 

Koordinácia systémov sociálneho zabezpečenia

Slovenská republika má (z členských štátov EÚ) uzavretú len jedinú zmluvu o sociálnom zabezpečení, a to s Francúzskom z roku 1948. SR po vstupe do EÚ má záujem obsah zmluvy riešiť v rámci nariadení rady (EHS) č. 1408/71 a č. 574/72.

V legislatíve SR sú zahrnuté všetky časti sociálneho zabezpečenia uvedené v čl. 4 nariadenia rady (EHS) č. 1408/71. Na každý systém sociálneho zabezpečenia vymedzený v čl. 4 sa v SR vzťahuje: 
- všeobecný systém sociálneho zabezpečenia a/alebo
- osobitné systémy sociálneho zabezpečenia pre profesionálnych vojakov a osobitné systémy pre príslušníkov ostatných ozbrojených zborov.

Legislatíva SR rozlišuje medzi systémami sociálneho zabezpečenia, sociálnou a zdravotnou pomocou a systémami dávok obetiam vojny v zmysle nariadenia rady (EHS) č. 1408/71.

Problematika doplnkového dôchodku je upravená v SR zákonom č. 123/1996 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom poistení. Tento zákon upravuje dobrovoľný doplnkový systém založený na zmluvnom princípe. Pokiaľ ide o súlad so smernicou rady 98/49/ES, nárok na dôchodok nezanikne, ak osoba, ktorá pracovala na Slovensku odíde z krajiny, ale dôchodok jej je vyplatený jednorazovou sumou. Novela zákona o doplnkovom dôchodkovom poistení rozšírila pôsobnosť zákona o samostatne zárobkovo činné osoby a o zamestnancov rozpočtových a príspevkových organizácií (účinnosť 1. januára 2001).

SR pripravuje zriadenie Medzirezortnej komisie pre koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia Slovenskej republiky a Európskej únie vr. návrhu na poverenie ministra práce, sociálnych vecí a rodiny zodpovednosťou za koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia Slovenskej republiky a Európskej únie.

Súčasne sa SR pripravuje na komplexné analýzy súvisiace s výplatou jednotlivých dávok, vrátane exportu a refundácie. SR má skúsenosti s vyplácaním peňažných dávok v chorobe a materstve a dôchodkov do štátov, s ktorými má uzatvorenú bilaterálnu zmluvu. Pokiaľ ide o dôchodky, má SR skúsenosť aj s ich vyplácaním do nezmluvnej cudziny, na základe výnimky udelenej príslušným úradom. Za výplatu týchto dávok je zodpovedná Sociálna poisťovňa. 

Výber príspevkov na poistenie v nezamestnanosti a vyplácanie podpory v nezamestnanosti zabezpečuje Národný úrad práce. Národný úrad práce má skúsenosti s exportom podpory v nezamestnanosti medzi SR a ČR. Národný úrad práce má vyvinutý moderný informačný systém na výber príspevkov na poistenie v nezamestnanosti na báze trojvrstvovej architektúry, ktorý je flexibilne rozšíriteľný a ktorý bude v čase vstupu SR do EÚ schopný zvládnuť komunikáciu a odovzdávanie dát v takom rozsahu ako vyplýva z príslušných nariadení rady.  

Legislatíva SR v oblasti rodinných dávok a podpory pri úmrtí je založená na princípe bydliska. Skúsenosti s uplatňovaním princípu exportovateľnosti Slovenská republika nemá.

Podľa pripravovaného nového zákona o zdravotnom poistení sa zavedie tzv. rodinný typ zdravotného poistenia. V súvislosti s vykonávaním refundácie nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť v štátoch EÚ, budú dobudované zdravotné poisťovne odborne, personálne a technologicky. Do dňa vstupu SR do EÚ zdravotné poisťovne budú schopné vykonávať úlohy vyplývajúce z nariadenia rady (EHS) č. 1408/71. Predpokladá sa, že styčným orgánom na vecné dávky bude niektorá zo zdravotných poisťovní alebo „strešný” orgán zdravotných poisťovní (Správa zdravotného poistenia).

Inštitucionálne zabezpečenie v oblasti koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia

	V príprave na vstup do Európskej únie sa Slovenská republika prednostne venuje budovaniu administratívnych štruktúr tak, aby k dátumu vstupu bolo pripravené potrebné inštitucionálne, administratívne a  personálne vybavenie pre efektívnu implementáciu acquis najmä v Sociálnej poisťovni, zdravotných poisťovniach, Národnom úrade práce a okresných úradoch. Inštitúciami zodpovednými za legislatívu sú Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo zdravotníctva SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo spravodlivosti SR.

Slovenská republika predpokladá, že prijatie rozhodnutia Asociačnej rady podľa čl. 40 Európskej dohody napomôže postupnému vykonávaniu nariadenia rady (EHS) č. 1408/71.

Postupné dobudovanie personálneho (odborného a jazykového) a technického vybavenia sa sústreďuje na Sociálnu poisťovňu, ktorá je zriadená zákonom č. 274/1994 Z. z. o Sociálnej poisťovni v znení neskorších predpisov, ako verejnoprávnu inštitúciu na vykonávanie nemocenského poistenia a dôchodkového zabezpečenia. Sociálna poisťovňa má vybudované základné administratívne štruktúry pre uplatňovanie koordinácie, bude však nevyhnutné dobudovať ich materiálne aj personálne. 

Vzhľadom na to, že podľa nového zákona o sociálnom poistení bude Sociálna poisťovňa vykonávať aj úrazové poistenie, pre túto oblasť činnosti Sociálnej poisťovne, ktorú zatiaľ vykonáva komerčná poisťovňa, budú pripravené jej inštitucionálne, personálne a technologické kapacity. 

Cieľom dobudovania Sociálnej poisťovne je prispôsobenie a zdokonalenie systému archivácie a ukladania dát o dobách poistenia a zaplatenom poistení, o nadobudnutých nárokoch; vytvorenie komunikačného systému pre odovzdávanie dát a dokumentov tiež s partnerskými inštitúciami v členských krajinách EÚ (do doby vstupu SR do EÚ bude stanovený styčný orgán a ďalšie inštitúcie požadované nariadením rady (EHS) č. 574/72); SR taktiež pripravuje dôkladné odborné preškolenie pracovníkov pre aplikáciu predpisov EÚ v Sociálnej poisťovni a v ďalších inštitúciách, predovšetkým v Národnom úrade práce (dávky v nezamestnanosti), Všeobecnej zdravotnej poisťovni (a ďalších zdravotných poisťovniach) a okresných úradoch (rodinné dávky).

Slovenská republika si je vedomá, že v súvislosti s koordinačnými pravidlami práva EÚ (export dávok) je potrebné dobudovať administratívne štruktúry na poskytovanie rodinných dávok. Ustanovenie jedného subjektu na poskytovanie prídavkov na deti (oproti štyrom subjektom v súčasnom období) sa predpokladá nadobudnutím účinnosti nového zákona o prídavku na dieťa v roku 2002.

V Slovenskej republike je v súčasnosti päť zdravotných poisťovní. Podľa novej právnej úpravy s účinnosťou od 1.1.2002 vznikne Správa zdravotného poistenia ako samostatný orgán, ktorý bude zabezpečovať centrálny register poistencov (v súčasnosti ho zabezpečuje Ministerstvo zdravotníctva) a správu osobitného účtu a zároveň bude pravdepodobne zabezpečovať export vecných dávok. 

PRÍLOHA: Zodpovedné inštitúcie

Vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií:

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 
Ministerstvo financií Slovenskej republiky
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky
Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky
Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
Ústav informácií a prognóz školstva – Stredisko pre uznávanie dokladov o vzdelaní
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky
Hlavný banský úrad
Úrad jadrového dozoru
Úrad geodézie, kartografie a katastra
Úrad pre priemyselné vlastníctvo
Profesijné komory a iné profesijné združenia:
Slovenská komora psychológov
Slovenská komora architektov
Slovenská komora stavebných inžinierov
Komora reštaurátorov
Slovenská advokátska komora
Slovenská postgraduálna akadémia medicíny
Slovenská lekárska komora 
Slovenská komora zubných lekárov 
Slovenská lekárnická komora 
Slovenská komora stredných zdravotníckych pracovníkov 
Slovenská komora zubných technikov
Komora veterinárnych lekárov Slovenskej republiky
Slovenská komora výcvikových zariadení autoškôl

Slobodný pohyb pracovníkov

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky
Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
Ministerstvo financií Slovenskej republiky
Úrad pre jadrový dozor
Národný úrad práce

Koordinácia sociálneho zabezpečenia

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky
Ministerstvo financií Slovenskej republiky
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky
Slovenská informačná služba
Sociálna poisťovňa
Národný úrad práce
Všeobecná zdravotná poisťovňa a ďalšie zdravotné poisťovne
Národná banka Slovenska