Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy predsedu vlády Slovenskej republiky Mikuláša Dzurindu v Slovinskej republike v dňoch 16.-17. februára 2001	

     Na pozvanie predsedu vlády Slovinskej republiky Janeza Drnovšeka navštívil v dňoch 16.-17. 2. 2001 Slovinsko predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda. Na rokovaní delegácií oboch predsedov vlád, na ktorom sa za SR zúčastnil o. i. aj ŠTAT MZV SR Jaroslav Chlebo, bol za slovinskú stranu aj minister zahraničných vecí SloR Dimitrij Rupel. Predseda vlády SR sa tiež na obede usporiadanom premiérom J. Drnovšekom stretol s ministrom pre európske otázky Igorom Bavčarom a ministrom obrany Antonom Grizoldom. Slovenského premiéra prijal predseda slovinského parlamentu Borut Pahor.  Na záver oficiálnej časti programu prijal a večeru na  počesť predsedu vlády SR usporiadal slovinský prezident Milan Kučan. 

     Predseda vlády SR M. Dzurinda sa stretol aj s  predsedom Slovinskej hospodárskej komory Jožkom Čukom, ako aj so slovinským podnikateľom Edim Krausom, generálnym managerom slovinskej spoločnosti Julon, v roku 2000 najväčším dovozcom zo SR do SloR, ktorý informoval M. Dzurindu o zámeroch jeho spoločnosti investovať v spolupráci s talianskou skupinou Bonazzi do slovenského chemického priemyslu ďalších cca 150 mil. DEM. Nadväzne sa premiér M. Dzurinda zúčastnil na otvorení pracovnej konferencie, na ktorej sa zúčastnila skupina významných slovenských podnikateľov a zástupcovia cca 45 slovinských spoločností, podnikov a finančných inštitúcií. 

Obsah a výsledky rokovaní

     Predsedovia vlád oboch krajín zhodne zdôraznili neexistenciu problémov a vysokú úroveň slovensko-slovinských vzťahov vo všetkých oblastiach, pričom poukázali, že napriek úspešnému rozvoju hospodárskej a obchodnej spolupráce majú obe krajine v tejto oblasti ďalšie nevyužité možnosti rozširovania. Podčiarkli aj vzájomný záujem o urýchlené dokončenie a podpis zmluvných dokumentov, ktoré sú alebo budú predmetom rokovaní, predovšetkým zmluvy o zabránení dvojitého zdanenia, ale aj dokumentov o vzájomnom zamestnávaní občanov a o vzájomnom uznávaní certifikátov. 

     Premiéri si vymenili aj informácie o situácii a perspektívach napĺňania priorít zahraničných politík ich vlád, predovšetkým o plnohodnotnom začleňovaní sa do európskych a euroatlantických integračných procesov. Premiér M. Dzurinda  podrobne informoval o pokroku SR pri vstupových rokovaniach s EK, vyjadril presvedčenie, že SR otvorí počas švédskeho predsedníctva v EÚ všetky kapitoly a chce ukončiť proces rokovaní do konca 2002. Informoval aj o niektorých mimoriadne dôležitých chystaných konkrétnych udalostiach, napr. o návšteve komisára G. Verheugena v SR venovanej výlučne rómskej otázke. Premiér J. Drnovšek vyjadril názor, že summit v Nice poskytol dobrú východziu pozíciu rozširovania EÚ. Informoval, že SloR završuje proces harmonizácie svojej legislatívy s európskym právom, pristupuje k široko koncipovanej privatizácii bankového sektora, telekomunikácií a energetiky. Vyjadril presvedčenie, že SloR ukončí rokovania s EK do konca 2002, ale prijatie SloR je podľa neho reálne očakávať najskôr začiatkom 2004, pretože očakáva jednak až 2ročný proces ratifikácie členskými krajinami EÚ, jednak brzdiaci efekt potreby riešiť nové problémy EÚ - model federácie, spoločná politika vrátane bezpečnostnej, vzťahy s USA atď. 

     Premiéri ďalej konštatovali záujem preklenúť isté ticho okolo ďalšieho rozširovania NATO objektívne vzniknuvšie v období zmeny americkej administrácie.  Predseda vlády SR pripomenul J. Drnovšekovi pozvanie do Bratislavy na konferenciu New Democracies: Leadership and Responsibilities, ktorá sa bude konať v dňoch 10.-12. mája 2001 za účasti predsedov vlád krajín ašpirujúcich na členstvo v NATO, predsedov vlád krajín, ktoré vstúpili do NATO v ostatnom kole, ako aj popredných predstaviteľov členských krajín NATO, súčasných i bývalých politikov podporujúcich rozširovanie Severoatlantickej aliancie, prominentných hostí a novinárov.  J. Drnovšek účasť sľúbil a informoval o svojich chystaných aktivitách (vrátane cesty a príslušných rozhovorov v USA) v tejto oblasti. Upozornil, že v súčasnosti nemá nové americké vedenie jasnú pozíciu k ďalšiemu rozširovaniu Aliancie a že táto pozícia bude ovplyvňovaná aj vývojom amerického postoja v otázke usporiadania vzťahov medzi NATO a spoločnou európskou bezpečnostnou politikou. 

     Predsedovia vlád sa navzájom informovali o vnútropolitickej i hospodárskej situácii vo svojich krajinách a vymenili si informácie a názory na niektoré zahraničnopolitické otázky spoločného záujmu. Premiér J. Drnovšek poukázal na rakúske snahy o nátlak na SloR v otázke JE Krško a informoval, že na nedávnom stretnutí s rakúskym kancelárom W. Schüsselom sa dohodli o potrebe zintenzívnenia dialógu oboch krajín, v ktorého záujme by sa mali už v marci 2001 stretnúť ministri zahraničných vecí a neskôr aj predsedovia vlád oboch krajín. Pokiaľ ide o najnovšiu rakúsku iniciatívu prevziať rolu akéhosi hlavného strategického partnera susedných štátov a Poľska pri ich integračných ambíciách, v záujme čoho Rakúsko pozvalo ministrov zahraničných vecí týchto krajín na júnové stretnutie vo Viedni, premiéri sa zhodli, že iniciatívu stretnutia možno len privítať, ale že definitívny postoj k rakúskej iniciatíve možno zaujať až po získaní konkrétnych  poznatkov o jej obsahu a cieľoch. 

     Na otázku premiéra M. Dzurindu o hodnotení stavu a perspektív vývoja situácie v JZR premiér J. Drnovšek označil za významný úspech nadviazanie diplomatických stykov SloR s JZR a informoval o slovinskom úsilí riešiť niektoré otvorené otázky vzťahov s JZR - delenie zlatých rezerv, slovinský majetok v JZR a pod. Za najväčší problém prezidenta V. Koštunicu označil vedľa nesmierne komplikovanej vnútropolitickej situácie najmä problém Čiernej Hory, kde je za jej nezávislosť t. č. zhruba polovica obyvateľstva. Oddelenie Kosova by malo podľa slovinského premiéra veľmi negatívne dôsledky už len vzhľadom na reťazovú reakciu, ktorú by nepochybne vyvolalo v Macedónsku s veľkým podielom obyvateľov albánskej národnosti. Podľa J. Drnovšeka je potrebné rátať s dlhodobým pobytom medzinárodných mierových síl v Kosove. Zatiaľ  jediným riešením kosovskej situácie je dlhodobá, možno desaťročia trvajúca cudzia vojenská prítomnosť, resp. nejaká forma protektorátu. 

     Na otázku premiéra M. Dzurindu o hodnotení poslania a budúcnosti Paktu stability pre JVE a možnej účasti oboch krajín na realizácii niektorých jeho konkrétnych projektov, čo pri založení Paktu jeho zakladatelia sľubovali Slovensku a Slovinsku, premiér J. Drnovšek poukázal na niekoľko viac-menej bezvýznamných projektov, na ktorých sa SloR v rámci Paktu podieľa, ako aj na okrúhle stoly o ľudských a menšinových právach, ktoré v rámci Paktu organizuje SloR. Stagnáciu Paktu vysvetľoval slovinský premiér skutočnosťou, že vyspelé krajiny, ktoré sa v rámci NATO na ozbrojenom zásahu proti JZR podieľali a potom Pakt vytvorili, majú dnes “iné problémy“. 

     Prezident Slovinskej republiky Milan Kučan v rozhovore s predsedom vlády SR všeobecne konštatoval vysokú úroveň vzťahov medzi SloR a SR vo všetkých oblastiach, čo však nevylučuje možnosti ďalšieho zlepšovania a rozširovania, k čomu by mala svojím dielom prispieť tak prebiehajúca návšteva slovenského premiéra M. Dzurindu v SloR, ako aj na máj 2001 pripravovaná návšteva prezidenta SR Rudolfa Schustera v Ľubľane. 

     Značnú pozornosť venoval prezident M. Kučan slovinsko-rakúskym vzťahom, ktoré sú podľa neho poznačené radom problémov. Problémom je podľa neho už to, že Slovinsko a Rakúsko nemajú spoločnú definíciu, čo vlastne sú “dobré vzťahy“. Krajiny V 4 majú  aj v rakúskom prípade prednosť v tom, že sa vzájomne podporujú pri presadzovaní svojich záujmov aj voči Rakúsku, ktoré sú navyše často identické. Slovinsko podľa neho takú možnosť podpory nemá, čo je vraj istým jeho handicapom. 

     Prezident M. Kučan opätovne tlmočil záujem SloR o nájdenie nejakej formy zapojenia Slovinska do V 4. Vyslovil sa za optimálne utuženie tejto spolupráce medzi V 4 a SloR. Naliehavé je to napr. aj teraz v prípade rakúskeho nároku na štatút akéhosi výlučného obhajcu spoločných záujmov stredoeurópskych krajín. Prezident SloR taký nárok odmieta. Podľa neho 6. júna 2001  na stretnutí ministrov zahraničných vecí Rakúska, jeho susedov a Poľska vo Viedni bude príležitosť overiť, o čo vlastne v danom prípade Rakúsku ide, a rozhodnúť sa o ďalšom postupe - najlepšie spoločne - až potom.  

     Premiér M. Dzurinda informoval o odhodlaní zapájať Slovinsko do činnosti zoskupenia vo formáte V 4 + 1 v maximálnom počte prípadov, keď ide o problematiku, ktorá má osobitný význam aj pre SloR, a uviedol ako príklad účasť premiéra J. Drnovšeka na bratislavskom stretnutí premiérov V 4 po summite EÚ v Nice. Prezident M. Kučan ocenil užitočnosť formátu V 4 + 1 vzhľadom na špecifické problémy regiónu strednej Európy, ktorých význam podľa neho ešte vzrastie v prípade realizácie myšlienky jednotnej Európy ako Európy regiónov. 

     Obaja predstavitelia sa potom navzájom informovali a vymenili si názory na rad tematických okruhov, ako napríklad rómska problematika, problémy privatizácie a dôsledky chýb pri nej, priebeh rokovaní s EK, roľníctva a agrárnej politiky. 

     Slovinský prezident otvoril otázku migrantov, utečencov, azylantov, ktorý je veľmi akútny aj v prípade Slovinska. Prezident M. Kučan je presvedčený, že tento problém je dlhodobý a celoeurópsky, nedá sa riešiť v rámci jednej krajiny, ale ani schengenskou hranicou. Pritom pre EÚ je problém imigrantov predovšetkým bezpečnostný, pre naše krajiny sociálny, ekonomický a etnický. Jeho riešenie komplikuje aj skutočnosť, že dnes už nejde v podstate o politických utečencov, ale o akési nové sťahovanie národov. Hľadaniu riešenia by mala venovať sústredenú pozornosť aj OSN. Prezident navrhol, aby sa tento problém zaradil ako téma rozhovoru jedného zo zasadnutí vo formáte V 4  + Slovinsko, pričom by bolo veľmi produktívne, keby sa podarilo dohodnúť spoločné stanovisko k problému, ktoré by sa predložilo EÚ, na pôde Rady Európy či OSN.

Závery a odporúčania

     SR a SloR majú rovnaké základné politické ciele, vrátane strategických zahraničnopolitických priorít. Tieto skutočnosti rozširujú rámec na rozvoj konštruktívneho a vzájomne prospešného politického dialógu, partnerských vzťahov a obchodno-ekonomickej spolupráce. V neposlednom rade sa opäť potvrdila potreba aktívnej komunikácie a spolupráce v medzinárodných organizáciách a na medzinárodných fórach európskeho a globálneho charakteru.

     Oficiálna i neoficiálna časť návštevy predsedu vlády SR Mikuláša Dzurindu v Slovinsku bola veľmi dobre pripravená, rozhovory s najvyššími predstaviteľmi SloR boli vysoko produktívne a možno konštatovať, že návšteva sa stala začiatkom obdobia kvalitatívne vyššej spolupráce oboch krajín v rôznych oblastiach ich vzťahov. Vyžaduje si to  realizáciu deklarovaných zámerov na všetkých, najmä nižších  úrovniach stykov medzi SR a SloR.  Rozhovory s najvyššími slovinskými predstaviteľmi potvrdili slovinský záujem o optimálne zapojenie sa do činnosti V 4, ale aj spokojnosť s realizáciou tejto spolupráce v konkrétnych prípadoch vo formáte V 4 + Slovinsko.  

     Z rokovaní vyplývajú tieto konkrétne závery: 

1.	Vziať na vedomie a zvážiť možnosť realizácie návrhu prezidenta SloR M. Kučana na zorganizovanie stretnutia o probléme migrácie a možnostiach jeho riešenia vo formáte V 4 + Slovinsko.
2.	Posúdiť s MH SR resp. ďalšími zainteresovanými rezortmi najvhodnejší termín uskutočnenia  zasadania Spoločnej zmiešanej komisie SR a SloR pre hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu (má sa konať v Ľubľane). Zvážiť vhodnosť a možnosť uskutočniť toto zasadnutie v Ľubľane paralelne s návštevou prezidenta SR R. Schustera v Slovinsku, ktorá sa uskutoční v dňoch 23. a 24. mája 2001.
3.	Informovať MF SR o spoločnom eminentnom záujme maximálne urýchliť prípravu a potom podpis zmluvy vlád SR a SloR a zabránení dvojitého zdanenia.
4.	Informovať MPSVR SR o potrebe vyvinúť úsilie na dojednanie dohody medzi SR a SloR o vzájomnom zamestnávaní občanov.
5.	Osloviť MH SR za účelom dojednania dohody medzi SR a SloR o vzájomnom uznávaní certifikátov.