Správa o vyhodnotení plnenia úloh vyplývajúcich zo Schengenského acquis

Predkladaný materiál Správa o vyhodnotení plnenia úloh vyplývajúcich zo Schengenského acquis a aktualizácia Schengenského akčného plánu má za cieľ:
1.	vyhodnotiť plnenie úloh z obdobia od poslednej aktualizácie Schengenského akčného plánu, ktorý bol vládou SR prijatý 9.októbra 2002, do 31. augusta 2003;
2.	zapracovať nové ustanovenia Schengenského acquis a aktov na ňom založených alebo inak s ním súvisiacich;
3.	definovať nové úlohy a opatrenia, ktoré z už existujúcich alebo nových ustanovení Schengenského acquis a aktov na ňom založených alebo inak s ním súvisiacich vyplývajú.
Opatrenia uvedené v Schengenskom akčnom pláne odrážajú potrebu plnej implementácie Schengenského acquis a aktov na ňom založených alebo inak s ním súvisiacich, platného v danom období. 
Hlásenia o plnení konkrétnych úloh Schengenského akčného plánu sú obsiahnuté priamo v textovej časti, v časti II Všeobecná stratégia implementácie Schengenského systému. Tabuľka v časti III slúži ako monitoring plnenia, príp. neplnenia stanovených úloh od vzniku Schengenského akčného plánu.
K 31. augustu 2003 sa existujúci zoznam Schengenského acquis a aktov na ňom založených alebo inak s ním súvisiacich rozšíril o ďalších 18 predpisov a tým počet tzv. schengenských predpisov vzrástol na 197. Na základe analýzy existujúcich, ako aj nových predpisov bolo doplnených ďalších 20 úloh s termínom plnenia jednak ku dňu vstupu SR do EÚ alebo k dátumu zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach. 
Termín úplného zapojenia sa do schengenskej spolupráce bude závisieť od úspešnosti tzv. schengenského hodnotenia a od sprístupnenia Schengenského informačného systému druhej generácie (ďalej len SIS II) pre nové členské štáty, ktoré je plánované na koniec roku 2006. Slovenská republika predpokladá, že k zrušeniu kontrol na vnútorných hraniciach nedôjde skôr, ako k 1. 1. 2007, avšak splnenie všetkých úloh s tým súvisiacich je potrebné smerovať najneskôr k 30. júnu 2006. Aj keď k danému dátumu nebude ešte sprevádzkovaný SIS II ani v rámci existujúcich členských štátov EÚ, je veľmi dôležité koordinovať vývoj SIS II tak, aby SR bola pripravená na zapojenie sa k systému na konci roku 2006 spolu s ostatnými existujúcimi aj novými členskými štátmi. 
Je potrebné zdôrazniť dôležitosť spoločnej koordinácie príprav na zavedenie voľného pohybu osôb s ostatnými susediacimi štátmi vzhľadom na skutočnosť, že schengenská spolupráca je založená na dôslednej spolupráci minimálne susediacich štátov. 
	Z vyhodnotenia úloh Schengenského akčného plánu vyplýva, že jednotlivé úlohy sa plnia priebežne a predpokladá sa ich včasné splnenie aj za výdatnej finančnej a expertnej podpory projektov v rámci programu PHARE 2002 a novo vytvoreného Schengenského prechodného fondu na roky 2004 - 2006. Termíny plnenia niektorých úloh, vzhľadom na nedostatok finančných prostriedkov, boli zmenené podľa reálnosti ich finančného krytia zo štátneho rozpočtu, realizácie projektov PHARE a poskytnutia finančných prostriedkov zo Schengenského prechodného fondu k dátumu 1. mája 2004. Je potrebné zdôrazniť, že týmto nebude ohrozené včasné plnenie úloh.

Zhrnutie pokroku od poslednej aktualizácie:
-	uzatvorenie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a spolkovou vládou Rakúskej republiky o zriadení spoločného kontaktného pracoviska na diaľničnom hraničnom priechode Jarovce – Kittsee;
-	od 1. 1. 2003 sprofesionalizovanie ochrany štátnej hranice SR s Ukrajinou;
-	predloženie na schválenie novely zákona o pobyte cudzincov na území SR;
-	podpísanie readmisných dohôd s Maďarskom, krajinami Beneluxu a Českou republikou;
-	predloženie na schválenie novely zákona o azyle;
-	predloženie na schválenie zákona o ochrane štátnej hranice;
-	prijatie nového zákona č. 190/2003 Z. z. o strelných zbraniach a strelive;
-	k 1. 1. 2004 bude zriadené pracovisko Národnej ústredne SIRENE;
-	vypracovanie projektu nových cestovných dokladov SR formátu Európskej únie.

	V nasledujúcom období bude v súvislosti s pokračovaním dôsledného plnenia schengenských štandardov potrebné zvýšenie pozornosti a dôraz na zrýchlenie prípravných prác v oblasti prípravy národných informačných systémov polície relevantných pre Schengenský informačný systém, na realizácii fyzickej a technickej ochrany budúcej schengenskej vonkajšej hranice a s tým súvisiace zabezpečenie tzv. schengenskej policajnej spolupráce ako hlavného kompenzačného opatrenia.

SCHENGENSKÝ
AKČNÝ PLÁN

II. AKTUALIZOVANÉ ZNENIE

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

MINISTERSTVO VNÚTRA
SLOVENSKEJ REPUBLIKY

Bratislava 30. september 2003

OBSAH

I.		Úvod

II.	Všeobecná stratégia implementácie Schengenského acquis

III.	Tabuľka implementácie Schengenského dohovoru implementujúceho 
Schengenskú dohodu

I.	Úvod

Od roku 1993 je Slovenská republika nezávislým samostatným štátom s počtom obyvateľov 5.383.000 a rozlohou územia 49.034 km2 . 

Európska dohoda o pridružení uzatvorená medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej bola podpísaná dňa 4.októbra 1993 a nadobudla platnosť dňa 1. februára 1995. Slovenská republika predložila žiadosť o členstvo v EÚ dňa 27.júna 1995. Na zasadnutí v Helsinkách v decembri 1999 rozhodla Európska rada o začatí prístupových rozhovorov so Slovenskou republikou v roku 2000. Slovenská republika vyjadrila v  ”Negociačnej pozícii SR v kapitole 24 – spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra (CONF-SK 74/00)” záväzok prijať a implementovať acquis v tejto oblasti, vrátane Schengenského acquis do 1.januára 2004. Tento dátum bol stanovený ako referenčný dátum pre vstup Slovenska do Európskej únie. Dňa 27. júna 2001 bola otvorená kapitola č. 24 - Spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra a dňa 11. júna 2002 aj predbežne uzatvorená. 

Slovenská republika nepožaduje výnimky ani prechodné obdobia na implementáciu acquis v tejto kapitole.
Slovenská republika predložila  Schengenský akčný plán Slovenskej republiky formou piatej dodatkovej informácie konferencii o pristúpení Slovenskej republiky do Európskej únie v septembri 2001. Vo februári 2002 bola predložená konferencii siedma dodatková informácia, ktorá obsahovala plán implementácie sekundárnej schengenskej legislatívy.

Dňa 16. apríla 2003 podpísala Slovenská republika v Aténach Zmluvu o pristúpení k Európskej únii, ktorá v článku 3 ods. 1 Aktu o podmienkach pristúpenia stanovuje, že ustanovenia Schengenského acquis zahrnuté do rámca Európskej únie a aktov na ňom založených alebo inak s ním súvisiacich, sú odo dňa pristúpenia záväzné pre nové členské štáty. Tieto ustanovenia Schengenského acquis sú uvedené v Prílohe 1 Aktu.  Článok 3 ods.2 stanovuje tie ustanovenia Schengenského acquis, ktoré sú síce odo dňa pristúpenia záväzné pre nové členské štáty, ale v novom členskom štáte sa však budú uplatňovať až na základe rozhodnutia Rady EÚ prijatého na základe tzv. schengenského hodnotiaceho postupu a po porade s Európskym parlamentom. 

Slovenská republika postupne vytvára podmienky a realizuje opatrenia potrebné pre aplikáciu Schengenského acquis a spoluprácu s členskými štátmi Európskej únie pri jeho implementácii. Slovenská republika venuje zvláštnu pozornosť účinnej ochrane svojich hraníc predovšetkým s prioritným dôrazom na vybudovanie hranice s Ukrajinou podľa schengenských štandardov vzhľadom na jej budúci charakter vonkajšej hranice Európskej únie.
Dňa 15. júna 2001 bola zriadená  medzirezortná pracovná skupina na implementáciu Schengenského acquis. Za vedúceho tejto pracovnej skupiny bol menovaný prezident Policajného zboru.
Pracovná skupina na implementáciu Schengenského acquis pozostáva zo štrnástich aplikačných skupín.

Centrálnym orgánom zodpovedným za implementáciu a aplikáciu Schengenského acquis je Ministerstvo vnútra SR. Jednotlivé aplikačné skupiny sú tvorené zo zástupcov príslušných ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy, ktorí  participujú na riešení konkrétnych úloh vyplývajúcich z implementácie Schengenského acquis. Každá aplikačná skupina je  v gestorstve príslušného rezortu alebo inštitúcie:

Č.	Aplikačná skupina	Obsah problematiky	Gescia a zastúpenie  rezortov	
1.	Policajná spolupráca	•	Výmena informácií
•	Cezhraničná spolupráca
•	Cezhraničné sledovanie a prenasledovanie
•	Spoločné hraničné pracoviská
	MV SR – gestor
MZV SR
MF SR – CR
MS SR  
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
2.	N.SIS a úrad SIRENE	•	vytvorenie národného uzla SIS
•	výmena informácií
•	právna pomoc	MV SR – gestor
MZV
MF SR – CR
MS SR
GP SR	
3.	Vonkajšie hranice	•	ochrana "zelenej hranice"
•	hraničné priechody
•	vnútroštátne kontroly - mobilné brigády
•	veterinárna a fytosanitárna ochrana	MV SR – gestor
MF SR – CR
MP SR
MZV SR
MDPaT – Železničná polícia	
4.	Migrácia (CIREFI)	•	kontrola migračných tokov a pobytového režimu
•	prevádzačstvo 
•	nelegálna práca	MV SR – gestor
MPSVaR SR
MDPT SR	
5.	Azyl (CIREA)	•	azylová procedúra
•	integrácia	MV SR – gestor
MPSVaR SR	
6.	Vízová politika	•	vydávanie víz
•	vstup na územie SR
•	tranzit
•	vyhosťovanie	MV SR – gestor
MZV SR
	
7.	Colná spolupráca	•	colná spolupráca
•	cezhraničná spolupráca 	MF SR – CR – gestor
MV SR	
8.	Ochrana osobných údajov	•	registrácia a evidencia informačných systémov
•	kontrola IS	Úrad vlády SR – Splnomocnenec na ochranu osobných údajov – gestor
MV SR
MF – CR
GP
MZV	
9.	Vzdelávanie pre oblasť eur. integrácie a Schengenského acquis	•	vzdelávanie pracovníkov štátnej správy vykonávajúcich úlohy na úseku Schengenského  acquis 	MV SR – gestor
zainteresované ÚOŠS	
10.	Boj proti organizovanému zločinu	•	výkon, výmena informácií
•	legislatíva
•	právna pomoc	MV SR – gestor
MF SR – CR 
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
11.
	Boj proti terorizmu	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva	MV SR – gestor
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
12.	Boj proti drogovej kriminalite	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva	MV SR – gestor
MF SR-CR
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia
GS Výboru ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog	
13.	Boj proti korupcii a legalizácii príjmov z trestnej činnosti	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva
•	OLAF	MV SR – gestor
MS SR
GP SR
MF SR – CR
MDPaT – Železničná polícia
NKÚ
UV, CPJ	
14.	Justičná spolupráca	•	trestné veci
•	občianske veci	MS SR – gestor
GP SR
MV SR	

V roku 1999 Ministerstvo vnútra SR začalo twinningový projekt v rámci programu PHARE v spolupráci s Francúzskom zameraný na vybudovanie a rozvoj Národného Schengenského informačného systému s perspektívou pripojenia Slovenskej republiky k Schengenskému informačnému systému. V roku 2000 nasledoval ďalší twinningový projekt medzi MV SR a MV Francúzska so zameraním na  implementáciu Schengenského  acquis spolu s Rakúskom ako so spolupracujúcou krajinou. Ťažiskom pomoci rakúskej strany v rámci twinningového projektu je oblasť vízovej politiky.
	V roku 2002 Slovenská republika predložila ďalší návrh projektu so zameraním na prípravu podmienok na vstup do schengenského priestoru v rámci pripravovaného programu PHARE 2002. Projekt “Implementácia Schengenského akčného plánu a pokračovanie v budovaní infraštruktúry na budúcich vonkajších hraniciach” bol schválený 10. januára 2003  podpísaním Finančného memoranda PHARE 2002 medzi vládou SR a predstaviteľmi Európskej únie. 

I.	Všeobecná stratégia implementácie Schengenského systému
      (Schengenského acquis)

Amsterdamská zmluva začlenila Schengenský systém do právneho rámca Európskej únie prostredníctvom Protokolu začleňujúcom Schengenský systém do rámca Európskej únie (ďalej len ”Schengenský protokol”). Odo dňa vstupu Schengenského protokolu do platnosti sa Schengenský systém, ktorý zahrnuje pred týmto dátumom vydané rozhodnutia Výkonného výboru, automaticky vzťahuje na trinásť signatárov tzv. Schengenských dohôd. Od tohoto dňa je Výkonný výbor nahradený Radou EÚ.
V súlade s článkom 8 Schengenského protokolu sú kandidátske krajiny v čase ich pristúpenia k Európskej únii povinné komplexne implementovať Schengenské acquis.

Slovenská republika v súlade s článkom 3 Zmluvy o pristúpení k Európskej únii je vstupom do EÚ povinná uplatňovať tie ustanovenia Schengenského acquis, ktoré sú uvedené v prílohe I Zmluvy o pristúpení do EÚ.

Schengenský systém (Schengenské acquis) tvoria nasledovné právne akty:
A/ Právne akty prijaté do vstupu Amsterdamskej zmluvy do platnosti:
1.	Dohoda podpísaná v Schengene 14. 6. 1985 medzi vládami štátov Hospodárskej únie Beneluxu, NSR, Francúzskej republiky o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach
2.	Dohovor podpísaný v Schengene 19. 6. 1990 medzi Belgickým kráľovstvom, NSR, Luxemburským veľkovojvodstvom a Holandským kráľovstvom, ktorým sa vykonáva Zmluva o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach podpísaná v Schengene 14. 6. 1985, s príslušným záverečným aktom a spoločnými deklaráciami;
3.	Protokoly a dohody o pristúpení štátov, ktoré neboli zmluvnými stranami v čase podpísania zmluvy a dohody;
4.	Rozhodnutia a prehlásenia Schengenského výkonného výboru zriadeného v roku 1990 Implementačným dohovorom a aktmi implementujúcimi Dohovor vydané tými orgánmi, ktoré Výkonný výbor poveril svojimi právomocami, ktoré sú definované v :
•	Rozhodnutí Rady z 20. 5. 1999 č.1999/435/EC týkajúce sa definície Schengenského acquis s cieľom vymedzenia, v súlade s príslušnými ustanoveniami Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo a Zmluvy o Európskej únii, právneho základu každého z ustanovení alebo rozhodnutí, ktoré tvoria acquis;
•	Rozhodnutí Rady z 20. 5. 1999 č.1999/436/EC vymedzujúce, v súlade s príslušnými ustanoveniami Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo a Zmluvy o Európskej únii, právny základ pre každé z ustanovení alebo rozhodnutí, ktoré tvoria Schengenské acquis;

B/ Právne akty po vstupe Amsterdamskej zmluvy do platnosti:
1.	Dohovor určujúci štát zodpovedný za preskúmanie žiadostí o azyl podaných v jednom z členských štátov Európskych spoločenstiev – Dublinský dohovor podpísaný v Dubline 15. 6. 1990, Rozhodnutie č.1 z  9. 9. 1997, Rozhodnutie č.2 z 9. 9. 1997, Rozhodnutie č.1 z 30. 6. 1998 a Rozhodnutie č.1 z 31. 10. 2000, ktorým sú nahradené čl.28 až 38 a príslušné definície Schengenského dohovoru;
2.	Rozhodnutie Rady z 3. mája 1999 o ustanovení finančného nariadenia upravujúceho rozpočtovú stránku spravovania zmlúv generálnym tajomníkom Rady v mene určitých členských štátov, ktoré boli uzavreté v jeho mene a ktoré sa vzťahujú na inštaláciu a fungovanie Serveru Help Desk riadiacej jednotky a siete SIRENE a riadil vykonávanie takýchto zmlúv (1999/322/ES);
3.	Rozhodnutie Rady z 3. mája 1999 oprávňujúce generálneho tajomníka Rady EÚ v súvislosti s integráciou Schengenského acquis do rámca EÚ, aby konal ako zástupca určitých členských štátov s cieľom uzatvárania zmlúv týkajúcich sa inštalácie a fungovania Help Desk Server riadiacej jednotky a etapy II siete Sirene a riadil vykonávanie takýchto zmlúv (1999/322/ES);
4.	Rozhodnutie Rady zo dňa 17. mája 1999 o určitých usporiadaniach pre používanie dohody uzatvorenej medzi Radou EÚ a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom týkajúce sa pridruženia dvoch vyššie uvedených štátov pri vykonávaní, používaní a rozvoji Schengenského acquis (1999/437/ES);
5.	Rozhodnutie Rady zo dňa 20. mája 1999 týkajúce sa spoločného dozorného orgánu podľa čl.115 Dohovoru vykonávajúceho Schengenskú dohodu zo dňa 14. 6. 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach (1999/438/ES);
6.	Rozhodnutie Rady z 28. júna 1999 o uzatvorení dohody s Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o ustanovení práv a povinností medzi Írskom a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na jednej strane a Nórskym kráľovstvom na strane druhej v oblasti Schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na tieto štáty (2000/29/ES);
7.	Rozhodnutie Rady z 13. decembra 1999 o úplnom začlenení Schengenského acquis v Grécku (1999/848/ES);
8.	Rozhodnutie Rady z 27. marca 2000 o zavedení finančného nariadenia, ktorým sa riadia rozpočtové aspekty riadiace činnosti zástupcu generálneho sekretára Rady pri zmluvách uzatváraných v jeho mene v zastúpení určitých členských štátov týkajúcich sa zavedenia a fungovania komunikačnej infraštruktúry pre schengenské prostredie (SISNET) (2000/265/ES);
9.	Rozhodnutie Rady z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky účasti Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska na niektorých ustanoveniach Schengenského acquis (2000/365/ES);
10.	Rozhodnutie Rady z 28. septembra 2000 ustanovujúce postup zmeny článkov 40(4) a (5), 41(7) a 65(2) Dohovoru vykonávajúceho Schengenskú dohodu zo 14. júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach (2000/586/JHA);
11.	Rozhodnutie Rady zo 17. októbra 2000 o zriadení sekretariátu pre spoločné dozorné orgány na ochranu údajov vytvoreného v zmysle Dohovoru o zriadení Európskeho policajného úradu (Dohovor o Europole), Dohovoru o používaní informačných technológií na colné účely a Dohovoru o vykonávaní Schengenskej dohody o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach (Schengenský dohovor) 2000/641/JHA;
12.	Rozhodnutie Rady zo 17. októbra 2000, ktorým sa opravuje Schengenské acquis uvedené v rozhodnutí Schengenského výkonného výboru SCH/Com-ex(94)15 rev. (2000/645/ES);
13.	Rozhodnutie Rady z 23. októbra 2000 aktualizujúce Rozhodnutie 2000/265/ES o zavedení finančného nariadenia, ktorým sa riadia rozpočtové aspekty riadiace činnosti zástupcu generálneho sekretára Rady pri zmluvách uzatváraných v jeho mene v zastúpení určitých členských štátov týkajúcich sa zavedenia a fungovania komunikačnej infraštruktúry pre schengenské prostredie (SISNET) (2000/664/ES);
14.	Rozhodnutie Rady z 30. novembra 2000 o odtajnení určitých častí Spoločnej príručky prijatej Výkonným výborom zriadeným Dohovorom vykonávajúcim Schengenskú dohodu zo 14.júna 1985 (2000/751/ES); 
15.	Rozhodnutie Rady z 24. apríla 2001, ktorým sa aktualizuje časť VI a prílohy 3, 6 a 13 Spoločných konzulárnych pokynov a prílohy 5(a), 6)a) a 8 Spoločnej príručky (2001/329/ES);
16.	Rozhodnutie Rady z 28. mája 2001 o prispôsobení častí V a VI a prílohy 13 Spoločných konzulárnych pokynov pre víza a prílohy 6a Spoločnej príručky vo vzťahu k vízam pre dlhodobý pobyt platným súbežne s vízami pre krátkodobý pobyt (2001/420/EC);
17.	Rozhodnutie Rady zo 6. decembra 2001 o príprave druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS) (2001/886/JHA);
18.	Rozhodnutie Rady z 28. decembra 2001, ktorým sa  mení a dopĺňa časť VII a príloha 12 Spoločných konzulárnych pokynov a príloha 14a Spoločnej príručky (2002/44/EC);
19.	Rozhodnutie Rady zo 6. decembra 2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II) (2001/2424/HA);
20.	Rozhodnutie Rady z 24. apríla 2002 o revízii Spoločnej príručky (2002/352/ES);
21.	Rozhodnutie Rady z 25. apríla 2002 o odtajnení časti II spoločnej príručky prijatej výkonným výborom ustanoveným dohovorom vykonávajúcim Schengenskú dohodu zo 14. júna 1985 (2002/353/ES);
22.	Rozhodnutie Rady z 25. apríla 2002 o úprave časti III a vytvorení prílohy 16 Spoločnej konzulárnej príručky (2002/354/ES);
23.	Rozhodnutie Rady z 12. júla 2002 o revízii Spoločného manuálu o kontrole na vonkajších hraniciach (2002/587/ES);
24.	Rozhodnutie Rady z 12. júla 2002 o prispôsobení časti III a časti VIII Spoločnej konzulárnej príručky (2002/585/ES);
25.	Rozhodnutie Rady z 12. júla 2002 o zmene a doplnení časti IV Spoločnej konzulárnej príručky (2002/586/ES);
26.	Rozhodnutie Rady z 27. februára 2003 č. 2003/169/JHA určujúce, ktoré ustanovenia Dohovoru z r. 1995 o zjednodušenom vydávacom konaní medzi členskými štátmi EÚ a Dohovoru týkajúci sa vydávania medzi členskými štátmi EÚ rozvíjajú Schengenské acquis v súlade s dohodami o pristúpení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva k implementácii, aplikácii a rozvíjaniu Schengenského acquis;
27.	Rámcové Rozhodnutie Rady z 28. novembra 2002 o posilnení trestného systému na zabránenie napomáhaniu neoprávneného vstupu, tranzitu a bydliska (2002/946/JHA);
28.	Rámcové Rozhodnutie Rady z 13. júna 2002 o európskom zatykači a postupoch odovzdávania osôb medzi členskými štátmi (2002/584/JHA);
29.	Nariadenie Rady (EHS) č.3925/91 z 19.12.1991 týkajúce sa odstránenia kontrol príručnej batožiny a formalít pri letoch a plavbách v rámci Spoločenstva, ktorým bol zrušený čl.4 Schengenského dohovoru;
30.	Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti,
31.	Nariadenie Rady (EC) Č.790/2001 z 24. apríla 2001 vyhradzujúce rade vykonávacie právomoci, čo sa týka určitých podrobných ustanovení a praktických postupov na vykonávanie hraničných kontrol a dozoru;
32.	Nariadenie Rady (ES) č.1091/2001 z 28. mája 2001 o voľnom pohybe s vízami pre dlhodobý pobyt;
33.	Nariadenie Rady (ES) č. 2414/2001 zo 7. decembra 2001, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti,
34.	Nariadenie Rady (ES) č. 333/2002 z 18. februára 2002 o jednotnom formáte formulárov na pripojenie víza vydaného členskými štátmi osobám, ktoré sú držiteľmi cestovných dokladov, ktoré nie sú uznané štátom zostavujúcim formulár;
35.	Nariadenie Rady (ES) č. 334/2002 z 18. februára 2002, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1683/95 ustanovujúce jednotný formát víz;
36.	Nariadenie Rady (ES) č. 1030/2002 z 13. júna 2002 stanovujúce jednotný formát povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín;
37.	Nariadenie Rady (ES) č. 415/2003 z 27. februára 2003 o udeľovaní víz na hraniciach vrátane udeľovania týchto víz námorníkom na  ceste;
38.	Nariadenie Rady (ES) č. 453/2003 zo 6.marca 2003 upravujúca nariadenie (ES) č. 539/2001 definujúce zoznam krajín, ktorých občania musia vlastniť víza pri prekračovaní vonkajších hraníc;
39.	Nariadenie Rady (ES) č. 694/2003 zo 14. apríla 2003 o jednotných formátoch dokladov umožňujúce tranzit cez cestné a železničné hraničné priechody (FTD a FRTD) podľa nariadenia (ES) č. 693/2003;
40.	Smernica 91/477/EHS o kontrole získavania a držby zbraní, ktorou boli nahradené čl.77 až 81 a čl.83 až 90 Schengenského dohovoru;
41.	Smernica Rady z 28. júna 2001 doplňujúca ustanovenia článku 26 Dohovoru vykonávajúceho Schengenskú dohodu zo 14. júna 1985 (2001/51/ES);
42.	Smernica Rady č.2002/90/ES z 28. novembra 2002, ktorá definuje napomáhanie neoprávneného vstupu, tranzitu a pobytu;
43.	Smernica Rady (ES) č.693/2003 zo 14. apríla 2003 zavádzajúca špeciálne doklady umožňujúce tranzit cez cestné a železničné hraničné priechody (FTD a FRTD) a doplňujúca Spoločnú konzulárnu príručku a Spoločný manuál;
44.	Akt Rady z 16. októbra 2001, ktorý v súlade s článkom 34 Zmluvy o Európskej únii ustanovuje Protokol k  Dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie (2001/C 326/01);
45.	Spoločná konzulárna príručka o vízach pre diplomatické zastúpenia a konzulárne úrady (2002/C 313/01);

S cieľom lepšej orientácie pri plnení úloh vyplývajúcich z implementácie Schengenského acquis Európska komisia vydala ”Zoznam ustanovení Schengenského acquis”, v ktorom rozdelila Schengenské acquis do dvoch kategórií:
•	prvá kategória obsahuje ustanovenia, ktoré musia byť implementované do vstupu kandidátskych krajín do EÚ a
•	druhá kategória obsahuje ustanovenia, ktoré je potrebné plne implementovať do dátumu zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach.

Komplexná implementácia Schengenského acquis zahŕňa štyri stupne z hľadiska priorít:

1.stupeň: situácia v tretích krajinách
2.stupeň: medzinárodná policajná spolupráca
3.stupeň: otázky týkajúce sa hraníc
4.stupeň: vnútorné záležitosti Slovenskej republiky

1. Situácia v tretích krajinách

	Podľa poznatkov krajín Európskej únie prichádza do krajín západnej Európy ročne okolo 500 000 nelegálnych migrantov hlavne z ázijských krajín. Súčasný smer nelegálnej  migrácie, doba  pobytu utečencov na území Slovenskej republiky pred nelegálnym prekročením štátnych hraníc Slovenskej republiky smerom do krajín západnej Európy, opakované zadržania utečencov pri nedovolenom prekročení štátnych hraníc a počet svojvoľných opustení azylových zariadení s cieľom zneužitia  azylovej procedúry k  nelegálnej migrácii cez územie SR prevažne do EÚ, to sú fakty, ktoré potvrdzujú, že SR  je pre väčšinu ilegálnych migrantov z krajín Ázie nielen štátom cieľovým, ale zostáva naďalej štátom tranzitným. Za 10 rokov existencie SR bolo pri nedovolenom  spôsobe  prekročenia  štátnej hranice SR alebo pri jeho preukázateľnom pokuse zistených  celkom 85 tis. osôb. 

Opakované pokusy o nedovolené prekročenie štátnej hranice utečencov  svedčia o ich snahe dostať sa do krajín západnej Európy za každú cenu i za cenu ohrozenia vlastného života. Zadržaní cudzinci totiž v značnej miere vstupujú do azylovej  procedúry (i opakovane), a to len s cieľom vyhnúť sa postihu podľa zákona o pobyte cudzincov. 

Tlak na štátnu hranicu SR od jej vzniku  – porovnanie 

Rok	1993	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
zistených  osôb	2182	1891	2786	3329	2821	8236	8050	6062	15548	15200	
v smere zo SR	1141	1017	1446	2774	2088	6320	5081	2239	10773	10232	
v smere do SR	1041	883	1340	955	733	1916	2969	3823	4775	4968	

Činnosť pri ochrane štátnej hranice v roku 2002, ak aj v súčasnom období  bola a je zameraná na prekrytie hlavných smerov postupu nelegálnych migrantov na zelenej hranici a dôslednú kontrolu vytypovaných motorových vozidiel a osôb, ktoré sú dôvodne podozrivé z cezhraničnej trestnej činnosti.

	Vývoj nelegálnej migrácie na území SR kopíruje ako medzinárodnú politickú situáciu  vo svete, tak prijímané opatrenia zo strany hraničných orgánov SR a v susedných štátoch. Počet zadržaných migrantov za I. polrok 2003 klesol o 1397 osôb oproti  rovnakému obdobiu roka 2002.

Od vzniku SR trvalo prevažuje počet nelegálnych migrantov  zistených pri nelegálnom prechode štátnych hraníc v smere von z územia  SR nad počtom zistených v smere do republiky.

 Pokiaľ ide o skladbu nelegálnych migrantov podľa štátnej príslušnosti (prvých 5 národností), táto sa za posledné roky markantne nemení. V roku 2002 percentuálne jednoznačne dominovali občania ázijských krajín (Afganistan, Čína, India, Irak a Bangladéš), zatiaľ čo v I. polroku 2003 na prvom mieste figurujú nelegálni migranti z Ruskej federácie (čečenskej národnosti) nasledovaní občanmi Číny, Indie, Bangladéša a Iraku.  

V oblasti nelegálnej migrácie naďalej prevažuje nepriaznivý trend prílevu ilegálnych migrantov  z východnej Európy a Ázie do SR, pričom drvivá väčšina  z nich využíva SR ako tranzitnú krajinu smerom do západnej Európy. 

 Z analýz nelegálnych migračných prúdov smerom do SR vyplýva, že nelegálni migranti najčastejšie vstupujú na územie SR v priestore štátnej hranice s Ukrajinou a Maďarskom a z územia SR sa pokúšajú vystúpiť na úseku štátnej hranice s Rakúskom a Českou republikou. Všeobecne možno trend v oblasti nelegálnej migrácie charakterizovať ako mierne klesajúci (v roku 2002  zistených 15 200 migrantov, čo je oproti roku 2001 pokles o 348 osôb. Aj z uvedeného dôvodu pôsobia v Kyjeve (od roku 2001) a v Budapešti (od r.2002) policajní pridelenci, ktorých vysielanie je uskutočňované v súlade so schválenou koncepciou vysielania policajných pridelencov.

Vízová politika

	Slovenská republika zosúladila svoju vízovú politiku s vízovou politikou EÚ podľa  v súčasnosti platného nariadenia Rady ES č.539/2001 o určení tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať vízum pri prekračovaní vonkajších hraníc, a tých krajín, ktorých štátni príslušníci sú od tejto povinnosti oslobodení.

	Vláda SR  uznesením č. 140/2000 zo dňa 15.03.2000 schválila Koncepciu zosúlaďovania vízovej politiky SR s vízovou politikou EÚ a harmonogram vypovedania bezvízových zmlúv s Bieloruskou republikou, Kubánskou republikou, Ruskou federáciou a Ukrajinou, na ktorého základe bola  k 28. júnu 2000  vypovedaná Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Zväzu sovietskych socialistických republík o podmienkach vzájomných ciest občanov oboch štátov zo dňa 17. decembra 1981 a protokol k tejto dohode zo dňa 17. decembra 1981 vo vzťahu k Ukrajine. K 1. 1. 2001 boli vypovedané Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bieloruskej republiky o vzájomných bezvízových cestách občanov zo dňa 20. septembra 1995 a Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ruskej federácie o bezvízových cestách občanov zo dňa 13. februára 1995. 
	Vláda SR vypovedala s účinnosťou od 01.10.2003 Dohodu medzi vládou ČSFR a vládou Kubánskej republiky o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov platných cestovných dokladov zo dňa 3. apríla 1992. 
	Vláda SR uznesením č. 604 dňa 27.júna 2001 schválila harmonizáciu vízovej politiky s vízovou politikou Európskej únie. Týmto dokumentom Slovenská republika vytvorila podmienky pre harmonizáciu svojej vízovej politiky s  nariadením Rady ES č. 539/2001, v dôsledku čoho SR spracováva vypovedanie a uzatváranie bezvízových dohôd s príslušnými štátmi:
•	Andorrské kniežatstvo - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Andorry s účinnosťou od 01.09.2003, 
•	Brazília - vládou SR schválená bilaterálna dohoda o zrušení vízovej povinnosti je pred podpisom,
•	Ekvádorská republika - na základe rozhodnutia EÚ bola presunutá na čierny zoznam,
•	Japonsko - dňa 15.03.2002 bola podpísaná bilaterálna dohoda o zrušení vízovej povinnosti,
•	Singapurská republika - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Singapurskej republiky s účinnosťou od 01.10.2003,
•	Spojené štáty mexické - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Spojených štátov mexických s účinnosťou od 01.10.2003,
•	Uruguajská východná republika - uruguajská strana bola požiadaná o zaslanie plného textu návrhu dohody o zrušení vízovej povinnosti,
•	Venezuelská republika - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Venezuelskej republiky s účinnosťou od 01.10.2003,
•	Osobitná administratívna oblasť Hongkong ČĽR - dňa 18.12.2002 bola podpísaná bilaterálna dohoda o zrušení vízovej povinnosti s Hongkongom,
•	Osobitná administratívna oblasť Macao ČĽR - vláda SR dňa 02.07.2003 schválila návrh bilaterálnej dohody o zrušení vízovej povinnosti s Macaom - pripravená na podpis.
•	Honduraská republika - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Honduraskej republiky s účinnosťou od 01.07.2003,
•	Nikaragujská republika - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Nikaragujskej republiky s účinnosťou od 01.08.2003,
•	Guatemalská republika – SR zrušila vízovú povinnosť pre občanov Guatemaly k 01.10.2003,
•	Paraguaj – návrh na uzatvorenie dohody o zrušení vízovej povinnosti prešiel medzirezortným pripomienkovým konaním a je pripravený na rokovanie vlády SR,
•	Kostarika – slovenský protinávrh dohody o zrušení vízovej povinnosti bol kostarickej strane zaslaný v auguste 2003,
•	Bolívia – na slovenský protinávrh dohody o zrušení vízovej povinnosti bolívijská strana zatiaľ nereagovala,
•	Panama – na slovenský návrh dohody o zrušení vízovej povinnosti panamská strana zatiaľ nereagovala,
•	Salvador – návrh SR na jednostranné zrušenie vízovej povinnosti občanom Salvadora bol predložený na rokovanie vlády SR,
•	Brunei – na slovenský návrh dohody o zrušení vízovej povinnosti brunejská strana zatiaľ nereagovala.

	Realizáciou týchto opatrení dosiahne Slovenská republika súlad svojej vízovej politiky s vízovou politikou štátov EÚ a s uvedeným nariadením rady vo vzťahu k zoznamom štátov, ktorých občania potrebujú víza pre vstup do Slovenskej republiky.
	
	Problematiku vydávania víz upravuje druhá časť zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov  a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a interné predpisy Ministerstva vnútra SR a Ministerstva zahraničných vecí SR. Zákon nadobudol účinnosť 1. apríla 2002. 
	Od 1. januára 2000 došlo k zmene formy udeľovania víz SR, a to vízovou nálepkou (uznesenie vlády SR č. 1090 z 8.12.1999). 
	Zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov obsahuje ustanovenia o druhoch  víz, podmienkach a spôsobe ich udeľovania. Ak je pobyt cudzinca podmienený vízom, môže mu byť udelené vízum: 
a)	letiskové tranzitné, 
b)	tranzitné,
c)	krátkodobé alebo
d)	dlhodobé.

Letiskové tranzitné vízum oprávňuje cudzinca zdržiavať sa v tranzitnom priestore verejného letiska na území Slovenskej republiky počas čakania na letecký spoj uvedený v letenke. 
Tranzitné vízum oprávňuje cudzinca na prejazd cez územie Slovenskej republiky pri jeho ceste z územia jedného štátu na územie tretieho štátu. Tranzit nesmie presiahnuť päť dní. Súčet dní viacerých tranzitov nesmie prekročiť 90 dní v jednom polroku. Policajný útvar môže udeliť cudzincovi tranzitné vízum na hraničnom priechode z humanitného dôvodu, ak cudzinec preukáže, že tranzit je naliehavý a nemohol ho predvídať, alebo udelenie víza je v záujme Slovenskej republiky.
Krátkodobé vízum oprávňuje cudzinca na jeden alebo viac vstupov a na dĺžku pobytu v ňom uvedenú; neprerušený pobyt ani súčet dní viacerých pobytov nesmie presiahnuť 90 dní v jednom polroku. Policajný útvar môže udeliť krátkodobé vízum na hraničnom priechode z humanitného dôvodu, ak cudzinec preukáže, že jeho vstup je naliehavý a nemohol ho predvídať, alebo je udelenie víza v záujme Slovenskej republiky, v týchto prípadoch platnosť udeleného víza nesmie presiahnuť 15 dní. 
Dlhodobé vízum oprávňuje cudzinca na vstup a pobyt na viac ako 90 dní v jednom polroku, ak je to potrebné na plnenie záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv.
Definície uvedených druhov víz sú plne v súlade s príslušnými vízami definovanými v Schengenskom dohovore. 

	Na udelenie víza nemá cudzinec právny nárok a na konanie o udelení víza sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní (toto neplatí, ak ide o udelenie víza rodinnému príslušníkovi azylanta v SR, a ak tento rodinný príslušník spĺňa podmienky podľa ustanovenia § 10 zákona 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov). Vízum je udeľované na zastupiteľských úradoch Slovenskej republiky v zahraničí a vo výnimočných prípadoch na hraničnom priechode len na základe súhlasu Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, centrálneho vízového orgánu, ktorý je súčasťou úradu hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru. Centrálny vízový orgán je určený na priame vydanie súhlasu k vydaniu víz Slovenskej republiky, konzultácie a vydávanie stanovísk k žiadostiam o vízum a o pozvanie.
Kontrola údajov o osobách žiadajúcich o slovenské vízum je postupne skvalitňovaná prepojením všetkých zastupiteľských úradov SR v zahraničí s Ministerstvom zahraničných vecí SR a následne s Ministerstvom vnútra SR prostredníctvom systému dátového prenosu (on-line), ktorý  má byť do konca roka 2003 komplexne dobudovaný. 

	Slovenská republika má vydaný zoznam štátov, u ktorých požaduje letiskové tranzitné víza, ktoré sú určené pre cudzincov podliehajúcich osobitnému vízovému režimu. Tento zoznam zodpovedá zoznamu, ktorý je používaný členskými štátmi EÚ.	

	Na základe nariadenia prezidenta Policajného zboru č. 9/2000 bola obmedzená možnosť vydávania víz na hraničných priechodoch. Turistické a služobné víza sa na hraničných priechodoch od 1.1.2000 nevydávajú. Požiadavky na plnenie zásad Spoločných konzulárnych pravidiel (CCI), vrátane otázok zastúpenia príslušného štátu pre rozhodnutie ohľadne udelenia víza bude Slovenská republika spĺňať v plnom rozsahu v čase svojho vstupu do EÚ; Všeobecné konzulárne pravidlá SR však spĺňajú súčasné požiadavky a sú v súlade s CCI.
	Boj proti falšovaniu a pozmeňovaniu cestovných dokladov je súčasťou budovania integrovanej bezpečnosti štátnej hranice v boji proti organizovanému zločinu a nelegálnemu prisťahovalectvu do Európskej únie a preto ho považuje Slovenská republika, tak ako i členské štáty Európskej únie za dôležitý aspekt svojich spoločných záujmov. Jednou z úloh je podieľanie sa na vytvorení národného informačného systému FADO v súlade so Spoločným opatrením z 3. decembra 1998, ktorá bola prijatá Radou na základe čl. K.3 zmluvy Európskej únie, ktorá sa zaoberá problematikou uvedenia Európskeho archivačného systému do prevádzky (98/700/JHA). 
	Vydaním predpisu ministra vnútra o skúšobnej prevádzke informačného systému pri evidovaní informácií o výskyte pravých a falšovaných cestovných dokladov, identifikačných kariet a víz sa pokročilo ďalej v realizácii informačného systému FADO.
	MV SR vypracovalo “Projekt nových cestovných dokladov SR formátu Európskej únie”, ktorý vychádza z Rezolúcie zástupcov vlád členských štátov v rámci Rady Európy zo dňa 17. októbra 2000 (doplňujúce rezolúcie z  23.06.1981, z 30.06.1982 a z 10.07.1995). Vláda SR dňa 11.6.2003 schválila uznesením č. 470/2003 iba zámer uvedeného projektu. Finančné krytie na predmetný projekt schválené nebolo. 
Obsahom projektu je komplexné zvýšenie ochrany vydávania cestovných dokladov od podania žiadosti, cez výrobu, transport a skladovanie čistopisov, ich personifikovania, dopravu vyplnených pasov k žiadateľovi, až po kontrolu ich pravosti. 	Projekt ráta, a to je z medzinárodného hľadiska zapojenia SR do EÚ veľmi dôležité, aj s dvomi krokmi na dosiahnutie bezpečného pasu. V prvom kroku je to centralizácia personifikácie, výber bezpečnej personifikačnej techniky a zavedenie ochrany na všetkých stupňoch manipulácie s pasmi. V druhom kroku doplnenie biometrických údajov do pasovej knižky, ich uloženie do strojom čitateľného prvku a vybavenie hraničných priechodov na ich kontrolu. Tiež zmena zasielania fyzických žiadostí do centra na elektronické zasielanie žiadostí. Projekt predpokladá zároveň vkladanie podpisov a fotografií do centrálneho registra obyvateľov. 

Opatrenia potrebné na implementáciu:

•	zaviesť on-line prepojenie medzi vybranými ZÚ SR v zahraniční cez centrálnu databázu MZV SR s informačnými systémami MV SR pre účely vydávania víz. Komplexné dobudovanie systému sa predpokladá k 31.12.2003 (čl.17); 
       T: do 31. decembra 2003
Stav plnenia:
Zo súčasných 69 ZÚ a GK je k 31.08.2003 prepojených 63 konzulárnych pracovísk s ústredím MZV SR. Prepojenie ostatných ZÚ sa rieši aj s prihliadnutím na koncepciu budovania siete ZÚ a komplexné dobudovanie systému sa predpokladá do konca roka 2003.
•	vytvoriť technické podmienky na vybudovanie počítačového konzultačného systému VISION umožňujúceho konzultovanie vydávania víz s centrálnymi orgánmi ostatných zmluvných strán (čl.17). Podľa rozhodnutia RE činnosť systému VISION bude ukončená v roku 2006 a jeho funkcionalita prejde na novo vytváraný informačný systém VIS (Visa information system). Plný technický popis VIS-u a požiadavky kladené na členské krajiny bude známy až v polovici roku 2004.
T: k termínu pristúpenia SR k Schengenskému dohovoru   
•	zabezpečiť vydávanie cestovného dokladu podľa formátu Európskej únie (čl.5);
T:  do 31.decembra 2004
Stav plnenia:
	Vláda SR uznesením č.470/2003 schválila zámer Projektu nových cestovných dokladov Slovenskej republiky formátu Európskej únie, avšak bez finančného krytia.
•	vypracovať manuál dokladov, ku ktorým môžu byť vydané víza (čl.17);
Termín: do 1. mája 2004;
•	novelizovať zákon č.145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch
Termín: prijatím SR medzi členské štáty Schengenského dohovoru
•	zabezpečiť primerane vyškolený personál na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí s cieľom odhaľovania nepravých a falšovaných dokladov a analyzovania migračných rizík (čl.9, 15 a 17)
        Termín: do 1. mája 2004
Stav riešenia:
Úloha sa rieši priebežne. V rámci predvýjazdovej prípravy boli zaškolení pracovníci konzulárnych oddelených striedaní na ZÚ SR v 1. polroku 2003. Druhá etapa školenia sa uskutoční v termíne do 31.12.2003. Konzuli pôsobiaci v súčasnej dobe na ZÚ budú zaškolení počas pravidelného stretnutia konzulov v ústredí v 2. polovici septembra 2003. 
•	pripraviť novelu zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov na území SR, tzv. euronovelu
Termín: do 1. mája 2004;
•	implementovať nariadenie Rady (ES) 1030/2002 z 13. júna 2002 stanovujúce jednotný formát povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín,
       Termín: do 1. mája 2004;
•	implementovať nariadenie Rady (ES) č.334/2002 z 18. februára 2002, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č.1683/95 ustanovujúce jednotný formát víz.
       Termín: do 1. mája 2004;

2. Medzinárodná policajná spolupráca

Efektívnosť schengenskej policajnej spolupráce je založená na niekoľkých zásadách:

•	operatívna výmena informácií s cieľom predchádzania i odhaľovania trestnej činnosti medzi centrálnymi národnými orgánmi, ako aj medzi orgánmi na regionálnej úrovni pri mimoriadnych situáciách. Výmena informácií na regionálnej úrovni je upravená bilaterálnymi dohodami o spolupráci.
•	vysoká technická úroveň komunikačného systému medzi orgánmi, ktoré navzájom spolupracujú;
•	výmena styčných dôstojníkov vyslaných do policajných zborov zmluvných strán;
•	nové spôsoby výkonu policajnej služby, napr. oprávnenie  pokračovať v prenasledovaní za tých istých podmienok aj na území inej zmluvnej strany alebo oprávnenie pokračovať v sledovaní na území inej zmluvnej strany bez predchádzajúceho súhlasu.

Opatrenia potrebné na implementáciu: 

•	uzavrieť dohody s Rakúskom, Českou republikou, Maďarskom a Poľskom na ministerskej úrovni upravujúce policajnú spoluprácu v pohraničných oblastiach (čl.39.4);
Termín: do 1. mája 2004 
Stav plnenia:
Uvedené zmluvy sú v štádiu príprav nasledovne:
Dňa 14. júla 2003 sa uskutočnilo druhé kolo expertných rokovaní k návrhu Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Rakúskou republikou o policajnej spolupráci, práca na texte bola ukončená, po medzirezortnom pripomienkovom konaní bude návrh zmluvy predložený vláde SR.
Rokovania o návrhu Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice boli na expertnej úrovni ukončené v roku 2002, na slovenskej strane prebehlo medzirezortné pripomienkové konanie a upravený text bol zaslaný českej strane.
Expertné rokovania o návrhu Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti a spolupráci na prihraničných územiach boli ukončené v júni 2003.
V súvislosti s uzatvorením zmluvy o policajnej spolupráci s Maďarskou republikou zatiaľ nedošlo k výmene textov medzi zmluvnými stranami.
•	uzavrieť dohody s Rakúskom, Českou republikou, Maďarskom a Poľskom upravujúce postup výkonu cezhraničného sledovania a cezhraničného prenasledovania na území SR (čl. 41.9);
Termín: do 1. mája 2004
Stav plnenia:
Gestorom príprav a samotného prerokovania medzinárodných dohôd so susednými štátmi (Rakúskou republikou, Maďarskou republikou, Poľskou republikou a Českou republikou), ktoré budú obsahovať aj ustanovenia o cezhraničnom sledovaní a prenasledovaní, je MV SR. V 1. polroku sa uskutočnili expertné rokovania zástupcov relevantných úradov k ”Zmluve medzi SR a Poľskou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti a spolupráci na pohraničných územiach”, ktorá obsahuje aj ustanovenia o cezhraničnom sledovaní a prenasledovaní. K  predloženému pripravenému Návrhu zmluvy medzi SR a Rakúskou republikou o policajnej spolupráci boli uplatnené odborné pripomienky. 
•	upraviť postup príslušných orgánov pri cezhraničnom sledovaní a cezhraničnom prenasledovaní internou normou Ministerstva vnútra SR (čl. 40.1);
Termín: do 31. decembra 2004
Stav plnenia:
	V súčasnej dobe nie je podpísaná medzinárodná zmluva medzi SR a Poľskou republikou, Českou republikou, Rakúskou republikou, Maďarskou republikou upravujúca aj formy spolupráce v oblasti cezhraničného sledovania a prenasledovania. Až po podpise medzinárodnej zmluvy s konkrétnym štátom a následnom prijatí vykonávacieho protokolu medzi partnerskými službami bude možné túto úlohu realizovať.
•	upraviť so zmluvnými stranami podmienky komunikácie v pohraničných oblastiach s cieľom umožniť výkon cezhraničného sledovania a prenasledovania internou normou Ministerstva vnútra SR  (čl.44.1);
Termín: do 31.decembra 2004
•	uzavrieť dohody o spoločných pracoviskách na hraniciach s Rakúskom, Maďarskom, Českou republikou a Poľskom (čl.39.4,40.3,39.5);
Termín: do 31.decembra 2004
Stav plnenia:
Dňa 1. 6. 2003 vstúpila do platnosti Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a spolkovou vládou Rakúskej republiky o zriadení kontaktného pracoviska na diaľničnom hraničnom priechode Jarovce-Kittsee na štátnom území Slovenskej republiky, ktorá sa odvoláva na Zmluvu medzi Československou socialistickou republikou a Rakúskou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v železničnej, cestnej a vodnej doprave z roku 1991. Pracovisko otvorilo svoju skúšobnú prevádzku 2. 7. 2003. 
Čo sa týka ostatných susedných štátov, zatiaľ nie je v platnosti žiadna zmluva, ktorá by umožňovala zriadenie spoločného  pracoviska medzi jednotlivými zmluvnými stranami. Takéto zmluvy so susednými krajinami sa v súčasnej dobe pripravujú.

•	uzavrieť bilaterálne dohody upravujúce podmienky vysielania styčných dôstojníkov do policajných orgánov iných zmluvných strán (čl.47.1);
Termín: do 1. mája 2004
Vysielanie styčných dôstojníkov sa v súčasnosti realizuje na základe dohôd formou výmeny listov ministrov  s Holandským kráľovstvom, Ukrajinou, Rakúskom a Maďarskom. V uvedených krajinách už policajní pridelenci pôsobia. Koncepcia vysielania styčných dôstojníkov MV SR počíta s vysielaním max 2 pridelencov ročne do r. 2006 (ČR, PR, SRN, Francúzsko, Rusko, Balkán, Škandinávia). Zmluvný základ vysielania styčných dôstojníkov sa pripravuje s Rakúskom a Českou republikou, kde uvedený inštitút je zapracovaný v pripravovaných zmluvách o policajnej spolupráci. Pozri vyššie úlohy.

Readmisia

	Slovenská republika má v súčasnosti platných 15 readmisných dohôd:  s Ukrajinou, Českou republikou, Maďarskou republikou, Poľskou republikou, Rakúskou republikou, Bulharskou republikou, Chorvátskou republikou, Slovinskou republikou, Macedónskou republikou, Rumunskom, Francúzskou republikou, Španielskym kráľovstvom, Talianskou republikou a Juhoslovanskou zväzovou republikou a Nemeckou spolkovou republikou, ktorá vstúpila do platnosti dňa 20. mája 2003. Šesť z týchto dohôd  je uzatvorených v súlade s Odporúčaním rady  z 30. novembra 1994 týkajúcim sa vzorovej bilaterálnej readmisnej dohody medzi členským štátom a treťou krajinou a Odporúčaním rady o vedúcich princípoch, ktoré treba dodržiavať pri vypracovávaní protokolov o implementácii readmisných dohôd (OJ No C 274 z 19.9.1996). Vláda Slovenskej republiky prijala dňa 15. augusta 2001 uznesením č. 736 návrh vzorovej readmisnej dohody.
Slovenská republika  v súčasnosti pripravuje readmisné dohody podľa odporúčaní EÚ, ako aj podľa vzorovej dohody SR s predpokladaným termínom ich uzavretia nasledovne: s Afganistanom (2006), s Albánskom (2004), s Helénskou republikou (2003), s Moldavskom (2004), so Švédskym kráľovstvom (2003), s Bieloruskom (2003), Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska (2003), so Švajčiarskom (2004), Ruskou federáciou (2005), s Indickou republikou (2005), s Vietnamskou socialistickou republikou (2005) a s Pakistanom (2006).  
	Vykonáva sa revízia už existujúcich readmisných dohôd, ktoré nezodpovedajú uvedeným odporúčaniam a tieto sú pripravované nové. 
	Uzavreté readmisné dohody sa členia na 3 skupiny:					

1. readmisné dohody v súlade s odporúčaniami rady č. 396Y0919(07) z 30.11.1994  a 396Y0919(08) 
z  24.07.1995

Názov dohody	Dátum podpisu
Dátum platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Francúzskej republiky o odovzdávaní a prijímaní (readmisii) osôb
k dohode chýba vykonávací protokol 	
20.03.1997
v platnosti od 02.08. 1997	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Talianskej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb v nezákonnom postavení
k dohode chýba vykonávací protokol	
30.07.1998
v platnosti od 01.01. 1999	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Španielskeho kráľovstva o odovzdávaní a prijímaní osôb v nezákonnom postavení 
k dohode chýba vykonávací protokol	
3.03.1999
v platnosti od 11.12. 1999	
Dohoda medzi vládou SR a zväzovou vládou Juhoslovanskej zväzovej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb, ktoré nespĺňajú podmienky na vstup alebo pobyt na území druhého štátu
+ vykonávací protokol	
30.08.2001
v platnosti od 27.02.2002	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Rakúskej republiky o readmisii osôb s neoprávneným pobytom
+ vykonávací protokol	
20.06.2002
v platnosti od 01.10.2002 	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládami Belgického kráľovstva, Luxemburského veľkovojvodstva a Holandského kráľovstva na druhej strane o readmisii osôb v nezákonnom postavení
+ vykonávací protokol
slovenská nóta zaslaná, čaká sa odpovedná nóta	
21.05.2002
zatiaľ nie je v platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Českej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb na spoločnej štátnej hranici
+ vykonávací protokol	
02.07.2002
zatiaľ nie je v platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Maďarskej republiky o readmisii osôb na spoločnej štátnej hranici
+ vykonávací protokol	
12.09.2002
zatiaľ nie je v platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Nemeckej spolkovej republiky o readmisii osôb
+ vykonávací protokol	
19.02.2003
v platnosti od 20.05.2003	

Podpísané readmisné dohody:
-	readmisná dohoda s Maďarskou republikou  – podpísaná 12.09.2002 –13.09.2002 odišlo oznámenie slovenskej strany o splnení vnútroštátnych podmienok, maďarská strana zatiaľ nereagovala;
•	readmisná dohoda s krajinami Beneluxu – podpísaná 21.05.2002 -  Slovenská republika notifikovala dohodu 18.06.2002, Luxembursko 17.02.2003, Holandsko 11.04.2003, čaká sa na notifikáciu Belgicka;
-	readmisná dohoda s Českou republikou- podpísaná 02.07.2002 – Slovenská republika dohodu notifikovala, čaká sa na Českú republiku, kde musí dohoda prejsť schvaľovacím konaním v parlamente,

2. readmisné dohody, ktoré sú čiastočne v súlade s odporúčaniami Rady č. 396Y0919(07) z 30.11.1994  a 396Y0919(08) z  24.07.1995

Názov dohody	Dátum podpisu
Dátum platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Rumunska o odovzdávaní a prijímaní občanov oboch štátov, ktorých vstup alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny	
20.09.1993
v platnosti od 01.02. 1994	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Chorvátskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov 	
29.4.1994
v platnosti od 13.03. 1996	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Bulharskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov 
Návrh novej dohody bol spracovaný v roku 2002, bulharská strana súhlasila s textom dohody, ktorý bol dohodnutý bez expertných rokovaní korešpondenčnou cestou a na slovenskej strane bol predmetom medzirezortného pripomienkového konania. V súčasnosti sa pripravuje materiál na predloženie na rokovanie vlády SR	
18.09.1995
v platnosti od 24.08.1996

uzavretie sa očakáva v roku 2003	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Macedónskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov, ktorých vstup alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny	05.05.2000
v platnosti od 01.11.2002	

Uvedené dohody neobsahujú články o readmisii občanov tretích štátov. Ide o balkánske štáty, ktoré neboli pri rokovaniach ochotné pristúpiť k zaradeniu článkov o readmisii občanov tretích štátov a pre Slovenskú republiku mala v tom čase veľký význam ochota týchto štátov pristúpiť k preberaniu vlastných občanov, ktorí tvorili podstatnú časť migrantov na Slovensku.    
Termín začatia rokovaní o revízii, resp. prijatí nových readmisných dohôd sa predpokladá do konca roka 2003. 

3. readmisné dohody, ktoré nie sú v súlade s odporúčaniami Rady č. 396Y0919(07) z 30.11.1994  a 396Y0919(08) z  24.07.1995

Názov dohody	Dátum podpisu
Dátum platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Poľskej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb cez spoločné štátne hranice + vykonávací protokol 
Návrh novej dohody bol spracovaný v roku 2003, zaslaný poľskej strane	
08.07.1993
v platnosti od 12.11.1993	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Ukrajiny o odovzdávaní a prijímaní osôb cez spoločné štátne hranice	
14.10.1993
v platnosti od 28.04. 1994	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Slovinskej republiky o preberaní osôb na  štátnych hraniciach
Návrh novej readmisnej dohody bol spracovaný a zaslaný slovinskej strane v auguste 2003	
14.09.1994
v platnosti od 24.05. 1995	

	Pokiaľ ide o readmisnú dohodu s Ukrajinou dňa 22.05.2003 sa v Kyjeve uskutočnilo stretnutie delegácií konzulárnych odborov ministerstiev zahraničných vecí SR a UKR. Ukrajinská strana informovala o priebehu rokovaní s Európskou úniou o návrhu readmisnej dohody a obe strany dospeli k textu návrhu dohody. V tejto súvislosti ukrajinská strana oznámila, že nepredpokladá začatie rokovaní o slovenskom návrhu readmisnej dohody, vzhľadom na to, že SR sa od 1. apríla 2004 stane členom EÚ.
Vychádzajúc zo záverov Fóra Salzburg, ktoré sa uskutočnilo v dňoch 17.-19. júla 2003, slovenská strana spracovala návrh novej readmisnej dohody so Slovinskou republikou a zaslala ho druhej strane v auguste 2003.

Slovenské návrhy medzivládnych readmisných dohôd a vykonávacích protokolov k nim so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska,  Vietnamskou socialistickou republikou a Švédskym kráľovstvom a s Nemeckou spolkovou republikou boli zaslané v II. polroku 2001 a I. polroku 2002. Ruská federácia podmieňuje súhlas existenciou dohody s Bieloruskom.
Dňa 15.02.2000 Slovenská republika predložila diplomatickou cestou návrh readmisnej dohody a vykonávacieho protokolu Čínskej ľudovej republike, táto dňa 07.02.2001 odpovedala nótou,  že na základe dobrej spolupráce zodpovedných orgánov SR a ČĽR pri riešení problémov ilegálnej migrácie a readmisie občanov nepovažuje podpis takejto dohody za potrebný. Obdobné stanovisko zaujala aj Indická republika.

4. spracované nové návrhy readmisných dohôd

Názov dohody	predpokladaný dátum uzatvorenia	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Helénskej republiky o readmisii osôb v nezákonnom postavení + vykonávací protokol
návrh prerokovaný na expertnej úrovni, na slovenskej strane predložený na medzirezortné pripomienkové konanie, uplatnené pripomienky zaslané gréckej strane	
podpis sa očakáva v roku 2003	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný 07. 06. 2001
britský protinávrh odovzdaný slovenskej strane v roku 2003	
2003
slovenská strana posudzuje predložený protinávrh	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ruskej federácie o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný 07. 12. 2001	
2005
žiadna odpoveď	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Indickej republiky o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný 25. 07. 2001	
2004
indická strana nemá záujem	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Moldavskej republiky o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný 15. 11. 2001	
2004
žiadna odpoveď	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Vietnamskej socialistickej republiky o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný 08. 04. 2002, vietnamská strana zaslala protinávrh v júni 2003, ktorý obsahoval ustanovenia neprijateľné pre slovenskú stranu, preto bol spracovaný nový návrh, ktorý bol zaslaný v auguste 2003 vietnamskej strane	
2005
	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Švédskeho kráľovstva o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný v roku 2002, text dohody dohodnutý na expertnom rokovaní v roku 2002 bol zosúladený korešpondenčnou cestou, v roku 2003 bol na slovenskej strane predmetom medzirezortného pripomienkového konania, v súčasnosti sa predkladá materiál na rokovanie vlády SR	
2003
návrh prerokovaný na expertnej úrovni	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Albánskej republiky o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný 09. 02. 2002	
2004
albánska strana má záujem, posudzuje návrh	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Afganského islamského štátu o readmisii osôb
návrh spracovaný v roku 2002	
2006	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Islamskou republikou Pakistan o readmisii osôb
návrh spracovaný v roku 2002	
2006	
Dohoda medzi Federálnym zhromaždením Švajčiarska a vládou Slovenskej republiky o opätovnom povolení vstupu do krajiny, osobám s neoprávneným pobytom
návrh odovzdaný slovenskej strane v roku 2003	
2004
slovenská strana posudzuje predložený návrh	

Opatrenia potrebné na implementáciu:

•	začať  expertné rokovania k readmisným dohodám a vykonávacím protokolom k týmto dohodám s Moldavskou republikou a Albánskou republikou.
       Termín: do 31. decembra 2003   
Stav plnenia:
	Rokovania o návrhu readmisnej dohody so Švédskym kráľovstvom boli ukončené v decembri 2002, upravený text po medzirezortnom pripomienkovom konaní bol zaslaný švédskej strane v januári 2003. Vzhľadom na to, že Bulharská republika súhlasila s predloženým textom readmisnej dohody, rokovania neboli potrebné a text dohody bol dohodnutý korešpondenčnou cestou. Moldavská a Albánska republika zatiaľ na predložené návrhy slovenskou stranou nereagovali.
                                   
•	splniť závery revízie platných readmisných dohôd, vypracovať časový harmonogram ich novelizácie a zosúladiť ich znenie so vzorovou readmisnou dohodou v súlade s odporúčaniami Rady EÚ;
Termín: 31.decembra 2003
Stav plnenia: úloha sa plní priebežne
Všetky novo spracované návrhy readmisných dohôd sú plne v súlade s odporúčaniami Rady EÚ.
•	zapracovať do readmisných zmlúv vzájomnú kompenzáciu výdavkov vznikajúcich pri vyhostení
Termín: do 1. mája 2004

Vyhostenie

	Slovenská republika upravila vyhosťovanie zákonom č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a vyhláškou Ministerstva spravodlivosti  SR č. 135/1994 Z. z. o vyhosťovaní osôb, ktorým bol súdom uložený trest vyhostenia. 
	V Slovenskej republike sú v súčasnosti v prevádzke 2 útvary policajného zaistenia pre cudzincov, ktorí majú byť z územia SR vyhostení, a to v Sečovciach a Medveďove s celkovou kapacitou 450 lôžok.

	Šiestu časť zákona o pobyte cudzincov tvoria ustanovenia o administratívnom vyhostení cudzinca z územia SR, ktoré je definované ako rozhodnutie policajného útvaru o ukončení pobytu cudzinca s určením lehoty na vycestovanie a času zákazu vstupu. 
	Zákon č.480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý Národná rada Slovenskej republiky schválila dňa 20.6.2002 s účinnosťou od 1.1.2003, nahradil zákon NR SR č.283/1995 Z z. o utečencoch v znení zákona č.309/2000 Z. z. a zároveň novelizoval zákon č.48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov (§58 Prekážky administratívneho vyhostenia, ktorý do prijatia novely nebolo v súlade s čl.3 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.).
	S výnimkou cudzincov, ktorí podliehajú ochrane pred vyhostením na základe uvedených dokumentov, bude vyhostenie aplikované u osôb, u ktorých sa zistí, že nezákonne vstúpili alebo sa nezákonne zdržiavajú na území Slovenskej republiky, ďalej budú vyhosteniu podliehať cudzinci z dôvodu ohrozenia verejného poriadku a bezpečnosti štátu, ako aj tí, ktorých žiadosť o azyl bola s konečnou platnosťou zamietnutá a nepreukáže sa žiadny nárok na ďalší pobyt. 

V súčasnosti je v štádiu prípravy novela zákona o azyle, ktorá by mala nadobudnúť účinnosť 1. mája 2004.  Predmetná novela  by mala zabezpečiť najmä harmonizáciu právnej úpravy Slovenskej republiky v oblasti azylu so smernicou Rady  2001/55/ES z 20. júla 2001 o minimálnych štandardoch na poskytovanie dočasnej ochrany v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi pri prijímaní takýchto osôb a znášaní z toho vyplývajúcich dôsledkov, “vytvoriť” predpoklady na implementáciu Dublinského nariadenia (Dublin II – Nariadenie Rady (ES) č. 343/2003 z 18. februára 2003 ustanovujúce kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov), a tiež upraviť niektoré ustanovenia zákona o azyle vzhľadom na poznatky z aplikačnej praxe.

Opatrenia potrebné na implementáciu:

K vyššie uvedenej problematike nie sú potrebné opatrenia s cieľom implementácie existujúcich právnych aktov tvoriacich tzv. Schengenské acquis.

Justičná spolupráca v trestných veciach

Slovenská republika je zmluvnou stranou väčšiny multilaterálnych dohovorov a uzavrela množstvo dvojstranných medzinárodných zmlúv, ktoré upravujú právne vzťahy v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach.

V uvedenej oblasti je Slovenská republika viazaná najmä nasledujúcimi mnohostrannými zmluvnými dokumentmi :
•	Európsky dohovor o vydávaní (1957) 
•	Európsky dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach (1959) 
•	Jednotný dohovor o omamných látkach (1961) 
•	Európsky dohovor o dohľade nad podmienečne prepustenými páchateľmi alebo podmienečne prepustenými páchateľmi (1964)
•	Dohovor o psychotropných látkach (1971)
•	Európsky dohovor o odovzdávaní trestného konania (1972) 
•	Protokol o zmenách Jednotného dohovoru o omamných látkach(1972)
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vydávaní (1975) 
•	Európsky dohovor o potlačovaní terorizmu (1977)
•	Druhý dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vydávaní (1978) 
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach (1978) 
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o informáciách o cudzom práve (1978) 
•	Dohovor o odovzdávaní odsúdených osôb (1983) 
•	Európsky dohovor na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania (1987) 

Opatrenia potrebné na implementáciu:

K vyššie uvedenej problematike nie je potrebný návrh opatrení s cieľom implementácie existujúcich právnych aktov tvoriacich tzv. Schengenské acquis.
Extradícia

	V oblasti extradície novelou Trestného poriadku (zákon č. 272/1999 Z. z.) bolo do právneho poriadku Slovenskej republiky zavedené skrátené vydávacie konanie.  Táto novela  umožňuje ratifikáciu Dohovoru Európskej únie o zjednodušenom vydávacom konaní medzi členskými štátmi EÚ. Slovenská republika k tomuto dohovoru  pristúpi  po vstupe do Európskej únie. 

	V nadväznosti na novelu Ústavy SR (ústavný zákon č. 90/2001 Z. z.), ktorá s účinnosťou od 01.07.2001 odstránila ústavnú prekážku vydávania vlastných občanov, bol zákonom č. 253/2001 Z. z. novelizovaný § 21 ods. 1 Trestného zákona SR v tom smere, že vydávanie vlastných občanov cudzím štátom je síce naďalej týmto predpisom zakázané, avšak tento zákaz sa nevzťahuje na prípady, keď vyhlásená medzinárodná zmluva alebo rozhodnutie medzinárodnej organizácie, ktorými je Slovenská republika viazaná, ustanovuje povinnosť vydať vlastného občana. Z uvedeného vyplýva pripravenosť Slovenskej republiky plniť svoje záväzky vyplývajúce z ”extradičných” dohovorov EÚ. Citovaná novela Trestného zákona nadobudla účinnosť dňa 01.08.2001.

	Novela Trestného poriadku č. 422/2002 Z. z. upravila komplexne oblasť právneho styku s cudzinou v súlade s relevantnými medzinárodnými zmluvami a pripravila slovenskú legislatívu v tejto oblasti tak, aby bolo možné ratifikovať  zmluvy určené členským štátom Európskej únie. Zároveň precizovala  skrátené vydávacie konanie a zmenila i jeho názov na ”zjednodušené vydávacie konanie”. Uvedená novela Trestného poriadku nadobudla účinnosť 01.10.2002.

	„Slovenská republika pripravuje zákon o európskom zatýkacom rozkaze, ktorým sa bude implementovať Rámcové rozhodnutie o európskom zatýkacom rozkaze. Uvedené Rámcové rozhodnutie nahradilo ustanovenia Hlavy III, kapitoly 4 Schengenského dohovoru.“

Opatrenia potrebné na implementáciu:

	K vyššie uvedenej problematike nie je potrebný návrh opatrení s cieľom implementácie existujúcich právnych aktov tvoriacich tzv. Schengenské acquis.

3. Otázky týkajúce sa hraníc

Rušenie kontrol na vnútorných hraniciach a ochrana vonkajších hraníc
(články 2 - 8 Schengenského dohovoru)

Prekračovanie vnútorných hraníc (článok 2 Schengenského dohovoru)

V uvedenej oblasti je Slovenská republika viazaná najmä nasledujúcimi súvisiacimi predpismi:

SCH/Com-ex (94) 1 Rev 2 – 26.04.94 – Opatrenie týkajúce sa zmien zameraných na odstránenie prekážok a obmedzení na cestných hraničných priechodoch na vnútorných  hraniciach 
SCH/Com-ex  (94) 29 Rev 2 – 22.12.94 – Vstup do platnosti Schengenského dohovoru zo dňa 19. júna 1990
SCH/Com-ex (95) 20 Rev 2 – 20.12.95 – Schválenie dokumentu SCH/I  (95) 40 Rev 6 o postupe pre uplatňovanie čl. 2 odst. 2 dohovoru
SCH/Com-ex (98) 52 – 16.12.1998 – Príručka o cezhraničnej spolupráci
SCH/Com-ex (97) Decl 5 Rev – 24.06.97 – Závery seminára, ktorý sa konal v Lisabone v dňoch 14.- apríla 1997 o spoločných alternatívnych opatreniach prijatých jednotlivými štátmi Schengenu

Stav plnenia:
Zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach bude možné až po zapojení SR do Schengenského informačného systému a na základe rozhodnutia Rady EU. V tejto súvislosti bude nevyhnutné prispôsobiť infraštruktúru a prijať organizačno-technické a personálne opatrenia pre zrušenie kontrol a pre ich prípadné dočasné zavedenie na vnútorných hraniciach, letiskách a riečnom hraničnom priechode. Vnútorná hranica je definovaná v návrhu zákona o ochrane štátnej hranice Slovenskej republiky, ktorého účinnosť sa predpokladá dňa 01.01.2004. Právomoc k znovuzavedeniu kontrol na vnútornej hranici bude riešená novelou zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov na území Slovenskej republiky a zverená vláde SR. Nová právna úprava vstupu a pobytu cudzincov na území Slovenskej republiky zahrnie príslušné ustanovenia Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, Zmluvu o Európskej únii a tzv. Schengenských dohôd. 

Ku dňu vstupu SR do EÚ budú na vnútornej hranici zrušené pravidelné colné kontroly. Dôjde k zmene charakteru činnosti colných orgánov, ktorá bude spočívať v prechode od prevažne finančnej úlohy k potrebe  zabezpečiť ekonomickú a spoločenskú ochranu štátu, a tým i ochranu záujmov celej Európskej únie. Postupne bude redukovaný počet zamestnancov colnej  správy a dôjde k zmene gescie v oblasti hraničných priechodov.

V tejto súvislosti bude potrebné, aby bol vypracovaný návrh na rokovanie vlády SR, ktorý bude riešiť prechod gescie za zriaďovanie, rušenie a zmenu charakteru hraničných priechodov z Ministerstva financií SR na Ministerstvo vnútra SR a zmenu spôsobov hospodárenia s objektmi hraničných priechodov, vrátane delimitácie obslužného personálu. 

Opatrenia potrebné na implementáciu:

•	prijať  zákon o ochrane štátnej hranice 
Termín: najneskôr  1. januára 2004
Stav plnenia  k 01.09.2003: 
Úloha  splnená .
Vláda SR svojím uznesením č. 570 z 9.7.2003 schválila návrh zákona o ochrane štátnej hranice a poverila predsedu vlády predložiť vládny návrh zákona predsedovi NR SR na ďalšie ústavné prerokovanie. 
Účinnosť zákona sa predpokladá  dňom 01.01.2004 s výnimkou ustanovení týkajúcich sa zabezpečenia ochrany hranice pri plnení tých ustanovení Schengenského acquis, ktoré sa začnú implementovať až po  zrušení  kontrol na vnútorných hraniciach v rámci schengenského priestoru.

•	prispôsobiť infraštruktúru a prijať organizačno-technické a personálne opatrenia pre zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach; 
•	prijať organizačno-technické a personálne opatrenia v prípade potreby dočasného zavedenia kontrol na vnútorných hraniciach, letiskách a riečnom hraničnom priechode; 
Termín: najneskôr 6 mesiacov pre predpokladaným termínom zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach v zmysle Schengenského dohovoru.
Gestor: Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo dopravy SR
	
Stav plnenia  k 01.09.2003: 
úloha plnená priebežne 

Prekračovanie vonkajších hraníc (články 3-8 Schengenského dohovoru)

Súvisiace predpisy:

SCH/Com-ex (94) 2 –26.04.94 – Udeľovanie jednotných víz na hraniciach 
SCH/Com-ex  (94) 16 rev – 21.11.94 – Získavanie spoločných vstupných a výstupných pečiatok (vzťahujúcich sa k SCH/Gem-Handb (93) 15, SCH/I-Front (94) 43)
SCH/Com-ex (94 17 rev 4 – 22.12.94  - Zavedenie a používanie schengenského acquis na letiskách 
SCH/Com-ex (94) 25 – 22.12.94 Výmena štatistických údajov o udeľovaní víz
SCH/Com-ex (95) 21 – 20.12.95 – Rýchla výmena štatistických a materiálnych údajov medzi štátmi Schengenu o možných ťažkostiach na vonkajších hraniciach 
SCH/Com-ex (98) 1 rev 2 – 21.04.98 – Správa o činnosti “task force”
SCH/Com-ex (98) 26 def. – 16.09.1998 – Zriadenie stáleho výboru schengenskej vykonávacej dohody
SCH/Com-ex (98)  35 rev 2 – 16.09.1998 – Odstúpenie Spoločnej príručky kandidátskym krajinám
SCH/Com-ex (98) 37 def. 2 Akčný plán boja proti nedovolenému prisťahovalectvu
SCH/Com-ex (98) 52 – 16.12.1998 – Príručka o cezhraničnej policajnej spolupráci
SCH/Com-ex (98) 58 rev – 16.12.1998 – Správa stáleho výboru o vykonávaní vykonávacej dohody Nemeckou spolkovou republikou 
SCH/Com-ex (99) 7 rev 2 – 28.04.1999 Styční dôstojníci
SCH/Com-ex (99) 13 – 28.04.1999  Stiahnutie starého znenia príručky a spoločnej konzulárnej inštrukcie a prijatie nového znenia
SCH/Com-ex (93) decl 6 – 14.12.93 – Opatrenia pre spoluprácu medzi orgánmi zodpovednými za hraničné kontroly 
SCH/Com-ex (94) decl 8 – 27.06.94 – Vonkajšie hranice
SCH/Com-ex (97) decl 4 – 24.06.97 – Výročná správa o situácii na vonkajších hraniciach štátov, ktoré vykonávajú vykonávaciu dohodu už medzi 1. januárom a 31. decembrom 1996
SCH/Com-ex (98) decl 10 – 16.12.1998 – Bezpečnosť na vonkajších hraniciach Schengenu z hľadiska systému integrovaných bezpečnostných filtrov 
SCH/Com-ex (98) decl 11 rev – 16.12.1998 – Výročná správa za rok 1997 o situácii na vonkajších hraniciach Schengenu 
SCH/C (98) 117 – 27.10.1998 – Akčný plán boja proti nedovolenému prisťahovalectvu 
2001/420/EU Úprava častí Spoločných konzulárnych inštrukcií a Spoločnej príručky 
2000/ 751/EC Odtajnenie niektorých častí Spoločnej príručky
2001/C 73/05 Portugalská iniciatíva – kontrola a dohľad na hraniciach
Nariadenie rady (EC) 2414/2001 zo dňa 07.12.2001 o zmene nariadenia rady (ES) č.539/2001, ktoré stanovuje zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať vízum pri prekračovaní vonkajších hraníc a krajín, ktorých štátni príslušníci sú o vízovej povinnosti oslobodení
Návrh nariadenia rady zo dňa 10.12.2002 o zmene nariadenia rady (ES) č.539/2001, ktoré stanovuje zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať vízum pri prekročení vonkajších hraníc a krajín, ktorých štátni príslušníci sú od vízovej povinnosti oslobodení (15392/02 VISA 181 COMIX 699) 
Nariadenie rady (EC) 790/2001 zo dňa 24.04.2001, ktorým sa rade ponechávajú vykonávacie právomoci pokiaľ sa jedná o určité podobné ustanovenia a praktické postupy pri vykonávaní hraničných kontrol a dozoru
2002/587/EC Rozhodnutie rady zo dňa 12.07.2002 o revízii Spoločnej príručky 
2002/352/EC Rozhodnutie rady zo dňa 25.04.2002 o revízii Spoločnej príručky
2002/353/EC Rozhodnutie rady zo dňa 25.04. 2002 o odtajnení časti II Spoločnej príručky prijatej Výkonným výborom vytvoreným na základe Schengenskej vykonávacej dohody zo dňa 14. júna 1985
Zoznam odporúčaní pre správnu aplikáciu Schengenského acquis a najlepšie postupy: Hranice + vyhostenie a readmisia (5018/1/02 REV 1 LIMITE SCH-EVAL 1 COMIX 703, prijaté 08.02.2002)
Plán ochrany vonkajších hraníc členských štátov Európskej únie (10019/02 FRONT 58 COMIX 398, prijaté 14.06.2002) 

Dĺžka hraníc

Dĺžka štátnej hranice Slovenskej republiky je 1.662,8 km.

štátna hranica s 
	počet oddelení hraničnej kontroly PZ	dĺžka štátnej hranice (v km)	
Maďarskom	29	664,7	
Ukrajinou	9	98,5	
Poľskom	25	541,1	
Českou republikou	18	251,8	
Rakúskom	14	106,7	
letiská  (+ prístav Bratislava)	6		
SPOLU	 101	1 662,8	

Stav plnenia:
Slovenská republika má záujem o plné zapojenie sa do schengenskej spolupráce pri najbližšej možnej  príležitosti.  Ochrana budúcich vonkajších a vnútorných hraníc je účelom návrhu zákona o ochrane štátnych hraníc, ktorý vypracovalo ministerstvo vnútra. 
Ide o záväzok vyplývajúci z ustanovení Schengenského dohovoru o postupnom rušení kontrol na spoločných hraniciach. 
Návrh definuje doteraz legislatívne nevymedzený pojem ochrany štátnych hraníc. Pôjde o súbor opatrení vykonávaných Policajným zborom na základe zákona či medzinárodnej zmluvy v dvoch priestoroch na území Slovenskej republiky: v blízkosti štátnych hraníc do 5 km a v priestore prihraničného územia, teda do 40 km od štátnych hraníc. Cieľom opatrení je zabrániť nedovolenému prekročeniu hraníc.
Upravuje tiež pôsobnosť, povinnosti a oprávnenia Policajného zboru, ktoré umožnia účinnejšie bojovať proti organizovanej cezhraničnej kriminalite, najmä proti prevádzačstvu. 
Návrh zákona vymedzuje práva a povinnosti právnických a fyzických osôb Upravuje aj správne delikty a priestupky spáchané na úseku ochrany štátnych hraníc. 

Hraničné priechody

V súčasnej dobe má Slovenská republika 75 hraničných priechodov (ďalej len ”HP”) a 8 letísk so štatútom medzinárodného letiska. Štatút týchto letísk však je predmetom revízie, keďže vonkajšiu štátnu hranicu budú tvoriť len medzinárodné letisko  Bratislave, Košice a Poprad. 

Slovenská republika má so všetkými susednými štátmi (okrem Ukrajiny) uzatvorené bilaterálne zmluvy upravujúce vzájomnú spoluprácu pri vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave. Rozvoj spolupráce do zrušenia kontrol na štátnej hranici je zameraný na uzatváranie dohôd umožňujúcich činnosť spoločných kontaktných pracovísk, spoločných hraničných pracovísk, spoločných kontrol tzv. ”zelenej hranice”, ako aj spoločných bezpečnostných projektov zameraných na odhaľovanie nelegálnej migrácie a prevádzačstva. 
Na splnenie požiadaviek implementácie Schengenského acquis by mal byť systém kontroly štátnej hranice založený na fungujúcej spolupráci medzi útvarmi zodpovednými za ochranu štátnej hranice na oboch stranách štátnej hranice. Úrad hraničnej a cudzineckej polície v tejto oblasti spolupracuje s hraničnými orgánmi susedných štátov pri zriaďovaní spoločných kontaktných pracovísk. V  tejto súvislosti treba uviesť, že dňa 22.04.2003 bola uzatvorená Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a spolkovou vládou Rakúskej republiky o zriadení spoločného kontaktného pracoviska na diaľničnom hraničnom priechode Jarovce - Kittsee. Dohoda vstúpila do platnosti 01.06.2003 a od 2. júna 2003 sa začala skúšobná prevádzka spoločného kontaktného pracoviska, ktorého úlohou je obojstranná operatívna výmena informácií získaných z vlastných dostupných informačných systémov.  Toto pracovisko svojou činnosťou zabezpečí zvýšenie úrovne medzinárodnej policajnej spolupráce v zmysle Schengenského dohovoru a jeho vykonávacieho protokolu tak, ako to vyžaduje od ostatných členských štátov EÚ. 

Česká republika

•	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v cestnej, železničnej a vodnej doprave zo dňa 24.05.1999. 
V súčasnosti prebieha proces revízie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zrušení vízovej povinnosti a Doplnok prílohy zo dňa 31. decembra 1993 a Dodatku k Dohode medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zrušení vízovej povinnosti zo dňa 29. októbra 1992.

•	Takisto prebieha proces revízie Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach a Dodatku k zmluve  medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach (Hlava V a  Prekračovanie štátnej hranice mimo hraničných priechodov) 
	Termín: 31.12.2003                                                    

Maďarská republika

•	Zmluva medzi ČSSR a MĽR o spoločnej kontrolne na štátnych hraniciach zo dňa  18. júna 1976,
•	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o režime a spolupráci na spoločnej štátnej hranici zo dňa 28.06.1995,
 
V súčasnosti prebieha záverečný proces revízie zmluvnej základne týkajúcej sa uľahčenia hraničného vybavovania. Vláda MR návrh textu Zmluvy medzi SR a MR o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave, ako aj Dohody medzi vládou SR a vládou MR o vykonávaní Zmluvy medzi SR a MR o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave už prerokovala a súhlasila s ich podpísaním v tomto roku. Na základe pripomienok vznesených MDPaT SR k zneniu čl.29 Dohody medzi vládou SR a vládou MR o vykonávaní Zmluvy medzi SR a MR o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave bol návrh nového znenia čl.29 znovu zaslaný maďarskej strane na schválenie. 
Rovnako bude nahradený aj Dohovor o vykonávaní spoločnej pasovej a colnej kontroly na štátnych hraniciach medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Maďarskou republikou zo dňa  12. júna 1991, ako aj Dohoda o doplnení Dohovoru medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Maďarskou republikou o vykonávaní spoločnej pasovej a colnej kontroly na štátnych hraniciach zo dňa 25.04.1997,  bude nahradený uvedenou zmluvou a dohodou.

Poľská republika

•	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o hraničných priechodoch, o prekračovaní štátnej hranice na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu a o zásadách prekračovania štátnej hranice mimo hraničných priechodov podpísaná dňa 1. júla 1999 v Trstenej.
•	Nová ”Zmluva medzi SR a PR o uľahčení hraničného vybavovania v cestnej a železničnej doprave”. Text novej zmluvy bol dohodnutý a odsúhlasený, v súčasnej dobe prebieha legislatívny proces v súvislosti s podpisom zmluvy. 

Rakúska republika

•	Zmluva medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Rakúskou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v železničnej, cestnej a vodnej doprave zo dňa 17.06.1991.

Uvedené zmluvy v žiadnom prípade neznamenajú prechod osôb a dopravných prostriedkov bez hraničnej kontroly, ale príslušné zmluvné strany podpísali tieto dohody s cieľom:
- upevnenia hraničnej spolupráce a rozvoja susedských vzťahov, 
- uľahčiť kontrolu osôb, tovaru a dopravných prostriedkov prekračujúcich štátnu hranicu v cestnej, železničnej a   
   vodnej doprave. 

Prehľad hraničných priechodov Slovenskej republiky: 
štátna hranica s
	cestné HP
	železničné HP	riečne HP	turistický	SPOLU	
Maďarskom	16	7	2	1	26	
Ukrajinou	2	2			4	
Poľskom	11	3		1	15	
Českou republ. 	16	7			23	
Rakúskom	4	2	2		8	
Letiská	--	--	--	--	8	
	47	20	4	2	84	

Prekračovanie štátnej hranice na iných miestach ako na určených hraničných priechodoch je možné iba v prípadoch, v ktorých to ustanovuje medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná. 

Na jednotlivých hraničných priechodoch sa osvedčil Informačný systém služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície BORIS na kontrolu osôb a motorových vozidiel a jeho dobudovaním sa výrazným spôsobom zvýši účinnosť odhaľovania prevážaných odcudzených motorových vozidiel na hraničných priechodoch. Systém slúži i ako operatívno-pátrací prostriedok po osobách. Doplnením systémov sa urýchli identifikácia motorových vozidiel a uľahčenie vybavovacieho  procesu na hraničných priechodoch. 
Kľúčovou úlohou v oblasti informatiky je tiež kvalitné dátové prepojenie medzi základnými útvarmi služby cudzineckej a služby hraničnej polície a centrálnym útvarom.
S cieľom zabezpečenia plynulého vybavovania cestujúcich na hraničných priechodoch sú oddelenia hraničnej kontroly Policajného zboru vybavované čítačkami cestovných dokladov.  Ich doplnením sa skvalitní a urýchli vybavovací proces, kontrola osôb, kontrola pravosti cestovných dokladov, vstup a výstup záujmových osôb a registrácia vízových cudzincov.

Organizácia a štruktúra služby hraničnej polície a služby cudzineckej  polície 

Ochranu štátnych hraníc Slovenskej republiky zabezpečuje Policajný zbor prostredníctvom služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície podľa zákona č.171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov.
	Základné úlohy vykonávané službou cudzineckej polície a službou hraničnej polície súvisia s ochranou štátnej hranice a kontrolou prekračovania štátnej hranice v miestach hraničných priechodov a na medzinárodných letiskách, ako aj pôsobením na úseku cudzineckej a pasovej agendy v boji proti nelegálnej migrácii.
	Služba cudzineckej polície a služba hraničnej polície spolupracuje v boji proti organizovanému zločinu, zabezpečovaní verejného poriadku v blízkosti štátnej hranice a pri dohľade nad bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky v blízkosti štátnej hranice. 
	Pri vykonávaní svojej činnosti služba cudzineckej a služba hraničnej polície  spolupracuje s ostatnými službami Policajného zboru a inými organizáciami, ako napr. colníci, ozbrojené sily a národné bezpečnostné služby.
	Na zabezpečenie efektívnej a systematickej ochrany štátnej hranice v súlade so schengenskými požiadavkami s cieľom skvalitniť riadenie služby hraničnej a služby cudzineckej polície bol dňa 1. 4. 2001 zriadený úrad hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru s celoštátnou pôsobnosťou.
	Centrálnym orgánom zodpovedným za činnosť služby hraničnej a cudzineckej polície je Úrad hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava. Služba hraničnej a cudzineckej polície je rozčlenená do troch úrovní:

•	centrálna úroveň – úrad hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava
•	krajská úroveň – odbory hraničnej a cudzineckej polície 
•	miestna úroveň – výkonné útvary – oddelenia hraničnej kontroly Policajného zboru (zelená hranica aj hraničné priechody)
Hlavným cieľom novej štruktúry bolo vyčlenenie odborov hraničnej a cudzineckej polície z organizačnej štruktúry krajských riaditeľstiev Policajného zboru a ich priame podriadenie pod úrad hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava. 
Nové organizačné členenie úradu hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava zohľadnilo špecifiká vyplývajúce z líniového riadenia služby cudzineckej polície  a služby hraničnej polície, znížil sa počet stupňov riadenia, konkretizovali sa úlohy a zodpovednosť jednotlivých útvarov.
V rámci procesu tvorby samostatných hraničných orgánov zodpovedných za ochranu štátnej hranice a hraničnú kontrolu schopných zabezpečiť vysokú úroveň ochrany vonkajšej štátnej hranice Európskej únie sú od 01.09.2002 zriadené oddelenia hraničnej kontroly, ktoré vznikli zlúčením oddelení cudzineckej polície Policajného zboru a hraničných oddelení Policajného zboru. Tieto nové útvary na určených úsekoch štátnej hranice zabezpečujú  kontrolu cezhraničnej premávky na hraničných priechodoch a ochranu “zelenej hranice”. 

	K zvýšeniu ochrany štátnej hranice prispela aj Národná jednotka boja proti nelegálnej migrácii, zriadená 01.04.2002 s celoštátnou pôsobnosťou, poverená operatívnym spôsobom odhaľovať, dokumentovať a postihovať trestnú činnosť spojenú s nelegálnou migráciou. Je  výkonným, analytickým, organizačným, koordinačným aj koncepčným pracoviskom úradu hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava v oblasti boja proti nelegálnej migrácii a inej cezhraničnej trestnej činnosti. Národná jednotka  predchádza, odhaľuje a dokumentuje trestnú činnosť spojenú s nelegálnou migráciou a inou cezhraničnou trestnou činnosťou s pôsobnosťou na celom území Slovenskej republiky, až po medzinárodne organizovanú nelegálnu migráciu. 
Spolupracuje a podieľa sa na výmene skúseností medzi operatívnymi orgánmi služby kriminálnej polície, ďalšími útvarmi Policajného zboru a inými mimorezortnými bezpečnostnými službami, napr. Slovenskou informačnou službou, Vojenským obranným spravodajstvom, operatívnymi orgánmi Colného riaditeľstva Slovenskej republiky a pohraničnými orgánmi susedných štátov. Na zabezpečenie špecifickej analýzy a výmeny informácií musí mať založenú sieť styčných dôstojníkov uvedených služieb na rôznych organizačných úrovniach aj v rámci medzinárodnej spolupráce. Ďalšou úlohou národnej jednotky je vyhodnocovanie operatívnej situácie v oblasti nelegálnej migrácie a ochrany štátnej hranice, na základe čoho  prijíma adekvátne opatrenia k odhaľovaniu závažnej trestnej činnosti súvisiacej s nelegálnou migráciou a ochranou štátnej hranice.

Pri reorganizácii  služby cudzineckej a služby hraničnej polície boli využité výsledky twinningového projektu v rámci programu PHARE 1999. Boli tak vytvorené základné organizačné podmienky pre  dokončenie procesu harmonizácie kontroly osôb a ochrany štátnej hranice so  Schengenským acquis a spustenie vykonávania  systémovej ochrany štátnej hranice. 
	V súčasnej dobe štátnu hranicu SR s Ukrajinou v dĺžke 98,5 km zabezpečuje 447 policajtov.  	V roku 2001 bola ochrana budúcej vonkajšej hranice schengenského priestoru posilnená o 146 policajtov.
	Slovenská republika kladie veľký dôraz na zabezpečenie účinnej ochrany svojich hraníc a zvlášť sa sústreďuje na ochranu štátnej hranice s Ukrajinou, budúcou vonkajšou hranicou Európskej únie. Účinnosť ochrany štátnych hraníc je zabezpečená aj implementáciou záverov vytýčených v nasledovných dokumentoch, ktoré boli schválené vládou:

•	Koncepcia služby hraničnej a cudzineckej polície v perspektíve zapojenia Slovenskej republiky medzi štáty Schengenskej dohody - ochrana vonkajšej hranice Európskej únie - účelom prijatej koncepcie je prispôsobiť výkon ochrany štátnych hraníc SR štandardom platným v členských štátoch EÚ a Schengenskej dohody;
•	Koncepcia zosúlaďovania  vízovej politiky SR s vízovou politikou EÚ;
•	Vypovedanie bezvízových dohôd s Bieloruskou republikou, Kubánskou republikou, Ruskou federáciou a Ukrajinou;
•	Zmena formy udeľovania víz SR vízovou nálepkou od 01.01.2000;
•	Stratégia dobudovania ochrany štátnej hranice schengenského typu.

V marci 2001 bol vedením Ministerstva vnútra SR odsúhlasený ”Projekt profesionalizácie ochrany štátnej hranice”, ktorým sa vypracoval plán postupného znižovania počtu vojakov základnej služby útvaru vojsk hraničnej polície ( ďalej len ”projekt profesionalizácie”). Jeho realizácia bola časovo rozdelená na dve etapy:
1.	etapa  (15.12.2000 - 30.06.2001) - zníženie počtu vojakov základnej služby pri ochrane štátnych  hraníc. V dôsledku prepustenia do zálohy a  skrátenia vojenskej základnej služby z 12 na 9 mesiacov sa znížili tabuľkové stavy vojakov základnej služby  z 1630 na 1260 osôb už k 02.01.2001.
2.	 etapa (01.07.2001 – 01.01.2003) - úplné ukončenie výkonu základnej služby vojakov pri ochrane štátnych hraníc. Od 1.januára 2003  ochranu štátnej hranice zabezpečuje špeciálne školený profesionálny personál výkonných útvarov zodpovedných za ochranu štátnej hranice.
 
	Prvým krokom na plnenie úloh stanovených v Komplexnej stratégii zabezpečenia správy štátnych hraníc Slovenskej republiky prijatej v máji 1999 bola materiálna a technická pomoc pre potreby hraničnej polície na štátnej hranici s Ukrajinou a Maďarskom vo forme motorových vozidiel, informačnej, komunikačnej a špeciálnej techniky financovaných zo štátneho rozpočtu.
	Ďalšia etapa posilnenia ochrany štátnej hranice prebiehala v rokoch 2001 - 2002 s podporou Európskej únie v rámci projektov programu PHARE a bola zameraná na oblasť kompetencií hraničnej polície, colníkov, veterinárnej a fytosanitárnej inšpekcie. V rámci uvedenej etapy sa realizovalo zavádzanie nových informačných technológií a špeciálneho vybavenia a dokončenie technickej infraštruktúry.
	V auguste 2002 vláda Slovenskej republiky schválila uznesením č 835/2002 materiál ”Stratégia dobudovania ochrany štátnej hranice schengenského typu”, ktorého prioritným cieľom je vybudovanie modelu integrovanej bezpečnosti štátnej hranice v zmysle požiadaviek krajín EÚ a Schengenského dohovoru s cieľom eliminovať narastajúcu nelegálnu migráciu a s ňou spojenú trestnú činnosť zvyšovaním účinnosti a efektívnosti policajnej práce vo všetkých oblastiach činnosti služby hraničnej a cudzineckej polície. Realizačný projekt uvedenej stratégie sa v súčasnosti implementuje.   
	Na základe rozkazu ministra vnútra Slovenskej republiky bola zriadená pracovná komisia na spracovanie návrhu systému technickej a fyzickej ochrany štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou. Materiál "Návrh systému technickej a fyzickej ochrany štátnej hranice Slovenskej republiky a návrh spôsobu finančného zabezpečenia a spôsob vykonania výberového konania” bol v porade vedenia Ministerstva vnútra schválený v marci 2003. V súčasnej dobe je pripravovaný plán realizácie projektu. Finančné krytie bolo schválené z prostriedkov programu PHARE 2002 a Schengenského prechodného fondu. 

Ochrana štátnej hranice s Českou republikou a Poľskou republikou je v súčasnosti vykonávaná štandardným spôsobom, t. j. kombináciou fyzickej ochrany (profesionálnymi policajtmi) a operatívnej ochrany za pomoci využitia existujúcich technických prostriedkov. 

	V rámci rezortu MV SR je vybudovaná privátna počítačová sieť typu WAN (Wide Area Network) využívajúca multiplatformný TCP/ IP protokol. Do uvedenej počítačovej siete sú pripojené všetky lokálne siete jednotlivých útvarov Policajného zboru v rámci celej Slovenskej republiky, vrátane hraničných priechodov.
Uvedená WAN architektúra, v závislosti od miestnych podmienok, využíva rôzne hardvérové technológie (metalické vedenia, optické káble, mikrovlné bezdrôtové premostenia a tiež satelitný VSAT systém), ktoré sú združené do jedného celku - počítačovej siete MVNET, využívajúcej moderné intranet / internetové technológie.
Uvedená sieť umožňuje on-line prístup do centrálnych evidencií a databáz z ktoréhokoľvek jej uzla bez ohľadu na jeho polohu.
Prepojenie hraničných priechodov s centrálnymi databázami je realizované v prevažnej miere na technológii VSAT a na pevných analógových a digitálnych okruhoch. Na prístup do databáz (lustrácie) a prenos údajov do centra sa používajú spravidla on-line klient / serverovské aplikácie špeciálne vytvorené pre tento účel (napríklad na registráciu vízových cudzincov pri prekračovaní štátnej hranice), prípadne iné, lokálne (t.j. off - line) riešenia s centrálne distribuovanou, resp. v určitých intervaloch automaticky aktualizovanou databázou.
	Úrad hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava mesačne spracováva a zasiela do CIREFI (Centrum pre informácie, diskusiu a výmenu informácií o prekračovaní hraníc a imigráciu) a do EUROSTAT-u (Štatistický úrad EÚ) požadované údaje o prekračovaní hraníc a nelegálnej migrácii. Ďalej SR participuje v rámci práce v skupine CIREFI  v štatistickom systéme  EARLY WARNING SYSTEM – Systém rýchleho varovania, ktorého účelom je rýchle poskytovanie informácií ostatným štátom  v prípade výnimočných udalostí na zelenej hranici a hraničných priechodoch.  
	Úrad hraničnej a cudzineckej polície ďalej spolupracuje s Kriminalistickým a expertíznym ústavom, ktorý pripravuje modernizáciu existujúceho systému AFIS, ktorý bude postupne doplnený kamerovými systémami na elektronické spracovanie obrazových záznamov o cudzincoch, ktorým boli odňaté odtlačky prstov v rámci systému AFIS.

Úrad hraničnej a cudzineckej polície sa taktiež podieľa na implementácii systému EURODAC, ktorý musí byť v Slovenskej republike plne funkčný a využívaný po vstupe SR do EÚ. Úlohy vyplývajúce z implementácie predmetného systému boli rozdelené medzi nasledovné útvary MV SR: Kriminalistický a expertízny ústav PZ ako gestor celého systému a ÚHCP PZ Bratislava spolu s Migračným úradom MV SR ako používatelia systému.
Úlohy spojené s prevádzkou systému EURODAC budú delegované na nasledovné útvary: oddelenia hraničnej kontroly PZ na vonkajších hraniciach EÚ, útvary policajného zaistenia pre cudzincov a oddelenia cudzineckej polície vo vnútrozemí, ktoré budú v prípade potreby personálne posilnené.

Letiská

	Štatút verejného letiska má v súčasnosti osem letísk, pričom u niektorých bude potrebné štatút medzinárodného letiska prehodnotiť. Letiská v Bratislave, Poprade a Košiciach budú upravené tak, aby do 
1. januára 2004 spĺňali všetky predpoklady potrebné k vstupu SR do EÚ.
	S cieľom zabezpečenia technických požiadaviek Rozhodnutia Výkonného výboru SCH/Com-ex (94) 17 rev 4 zo dňa 22.12.1994  o zavedení a aplikácii schengenských opatrení na letiskách a aerodrómoch, je potrebná rekonštrukcia vyššie uvedených troch letísk s cieľom prebudovania na letiská ”schengenského typu”. 
Podľa zákona č.575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy je Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácii SR garantom zabezpečenia technických úprav a dodania špeciálnej techniky po poskytnutí špecifikácii na priestorové a organizačné úpravy zo strany Ministerstva vnútra SR a Colného riaditeľstva SR.

SR plánuje uskutočniť k 01.01.2004 nasledovné úpravy :

Letisko M.R. Štefánika Bratislava 

	Priestory letiska svojou konfiguráciou umožňujú rozdelenie toku cestujúcich na ”EU” a ”NON EU” tak na prílete, ako aj na odlete. Vyžaduje to však stavebné úpravy nie veľkého rozsahu (priečky, umiestnenie vybavovacích pracovísk, technológií a pod.). Návrh stavebných úprav je vypracovaný, jeho realizácia bude vykonaná v rokoch 2002 – 2003. 
S očakávaným nárastom leteckej prevádzky v nasledujúcich rokoch predpokladáme rozšírenie priestorov pre vybavovanie cestujúcich pri rešpektovaní schengenských požiadaviek. V priestore  terminálu sú v rámci tranzitnej zóny vybudované nové priestory pre cestujúcich, ktorí nespĺňajú podmienky pre vstup na územie SR. Okrem týchto priestorov je však nevyhnutné vybudovať priestory na zriadenie prijímacieho centra v tranzitnom priestore letiska, v ktorom budú umiestnení cudzinci, ktorí sa letecky prepravia na územie Slovenskej republiky, nespĺňajú podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, avšak požiadali o udelenie azylu. Žiadatelia o azyl nemôžu byť v priestoroch na letisku umiestňovaní spoločne s cudzincami, ktorí nespĺňajú podmienky na vstup na územie SR, ale nepožiadali o azyl.  

Letisko Poprad

	Vzhľadom na to, že v súčasnosti letisko nemá žiadnu pravidelnú linku, sú vybavované iba charterové lety v súvislosti s letnou a zimnou sezónou a ich početnosť nie je veľká. Schengenské opatrenia možno aplikovať bez väčších problémov pri minimálnych úpravách interiéru.
Pri náraste prevádzky sa zabezpečia lety tak, aby nedochádzalo k vybaveniu viacerých letov súčasne. V tejto súvislosti sa po obnovení pravidelnej dopravy vybudujú nové priestory pre vybavovanie cestujúcich. V termináli nie sú zatiaľ vybudované priestory pre cestujúcich, ktorí nespĺňajú podmienky pre vstup na územie SR. Pre túto tranzitnú zónu budú priestory riešené samostatne. Vzhľadom na súčasný charakter prevádzky  sa s realizáciou úprav počíta v roku 2003.

Letisko Košice

V roku 2001 bola začatá výstavba nového terminálu s kapacitou 700 tisíc cestujúcich ročne, ktorá má byť ukončená v priebehu roka 2004. Projekt počíta s usmernením toku cestujúcich na ”EU” a ”NON-EU” a s priestormi v tranzitnej zóne pre cestujúcich, ktorí nespĺňajú podmienky pre vstup na územie SR.  Okrem týchto priestorov je však nevyhnutné vybudovať priestory na zriadenie prijímacieho centra v tranzitnom priestore letiska, v ktorom budú umiestnení cudzinci, ktorí sa letecky prepravia na územie Slovenskej republiky, nespĺňajú podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, avšak požiadali o udelenie azylu. Žiadatelia o azyl nemôžu byť v priestoroch na letisku umiestňovaní spoločne s cudzincami, ktorí nespĺňajú podmienky na vstup na územie SR, ale nepožiadali o azyl.  

Uvedenie nového terminálu do prevádzky sa predpokladá v roku 2004. 

Opatrenia potrebné na  implementáciu: 
•	plniť úlohy stanovené v dokumente ”Stratégia dobudovania ochrany štátnej hranice schengenského typu” 
Termín: v zmysle stanovených termínov uvedených v Prílohe č.1 predmetnej stratégie; 
•	prijať zákon o ochrane štátnej hranice; 
Termín: najneskôr k 01.01.2004		
•	vypracovať koncepciu vybudovania ochrany vnútornej štátnej hranice schengenského typu v súvislosti so 
zrušením kontrol na štátnej hranici s členskými štátmi EÚ;
Termín: do 31. decembra 2003 
•	pripraviť opatrenia na hraničných priechodoch v súvislosti s predpokladaným ukončením činností colných
orgánov na colných hraničných priechodov na budúcej vnútornej hranici; 
Termín: do 30. apríla 2004
•	pokračovať vo vytváraní spoločných kontaktných pracovísk na štátnych hraniciach so susednými štátmi;
Termín: do 31. decembra 2004
•	rokovať o zmene režimu na štátnej hranici s Českou republikou;
Termín: do 30. apríla 2004
•	novelizovať zákon o pobyte cudzincov na území Slovenskej republiky;
Termín: dňom zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach v zmysle Schengenského dohovoru;
•	uzavrieť prípadne novelizovať bilaterálne dohody o spolupráci policajných orgánov a orgánov pôsobiacich
pri ochrane štátnych hraníc v prihraničných oblastiach s Poľskom, Maďarskom, Českou republikou a Rakúskom.
Termín: priebežne, rovnako v závislosti od pripravenosti druhých strán 
•	vytvoriť  infraštruktúru a prijať technicko-organizačné opatrenia na príslušných letiskách v súlade so 
•	schengenskými štandardami;
Termín: do 31. decembra 2005
•	zabezpečiť  prístup orgánov vykonávajúcich hraničnú kontrolu do evidencie udelených  víz;
Termín: do 1. mája 2004 
•	sprístupniť elektronický katalóg dokladov pre príslušné pracoviská  Policajného zboru;  
•	Termín: 01.01.2005 
•	zabezpečiť dostatočné personálne obsadenie pri vykonávaní kontrol medzinárodných vlakov na 
železničných hraničných  priechodoch; 
Termín: priebežne (najneskôr však k 31. decembru 2005)
•	zabezpečiť ochranu ”zelenej” hranice, frekvenciou a hustotou kontrol, personálnym obsadením hraničnej polície a vybavením technickými prostriedkami podľa  schengenských  štandardov;
Termín:	I. fáza do 01. mája 2004
II. fáza do 31. decembra 2005 (pre zabezpečenie vonkajšej hranice schengenského priestoru);	
•	vybudovať priestory na zriadenie prijímacieho centra v tranzitnom priestore letiska, v ktorom budú 
umiestnení cudzinci, ktorí nespĺňajú podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, avšak požiadali o udelenie azylu.
	Termín: 01.05.2004

4. Vnútorné záležitosti na území Slovenskej republiky

Pobyt na území Slovenskej republiky

	Vláda SR svojím uznesením č. 571 z 9.7.2003 schválila návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a dopĺňa zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov  a poverila predsedu vlády predložiť vládny návrh zákona predsedovi NR SR na ďalšie ústavné prerokovanie.
Doterajšia právna úprava v zákone č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o pobyte cudzincov”) zvýhodňovala občanov Európskej únie oproti cudzincom z tretích štátov, a to čiastočným odformalizovaním a skrátením konania o ich žiadostiach o udelenie povolenia na prechodný pobyt. Návrhom zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a dopĺňa zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa sleduje cieľ prevziať ku dňu vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie príslušnú časť acquis upravujúce voľný pohyb osôb.
Novela zákona o pobyte cudzincov bola pripravená v súlade s článkom 18 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pojednávajúcom o  právach občanov Európskej únie “slobodne sa pohybovať a zdržiavať sa na území členských štátov s výhradou obmedzení a podmienok ustanovených v tejto zmluve a v predpisoch prijatých na jej  vykonávanie”. Pri vypracovaní novely zákona o pobyte cudzincov boli zohľadnené    aj  predpisy Európskej únie s odporúčajúcim charakterom. Súčasne sa vychádzalo z cieľov Európskej únie, ktoré sú obsahom článku 2 Zmluvy o Európskej únii, to znamená “zachovávať a rozvíjať úniu ako priestor slobody, bezpečnosti a práva, v ktorom sa zaručuje voľný pohyb v spojení s vhodnými opatreniami týkajúcimi sa kontroly na vonkajších hraniciach, prisťahovalectvom, právom azylu a predchádzaniu a potláčaniu zločinnosti”. Okrem občanov Európskej únie sa zabezpečí voľný pohyb aj osobám zvýhodnených štátov, a to občanom Islandskej republiky, Nórskeho kráľovstva a Lichtenštajnska na základe Dohody o Európskom hospodárskom priestore, podľa ktorej vnútorný trh pozostáva z priestoru bez vnútorných hraníc, v ktorom je zabezpečený voľný pohyb tovarov, služieb, kapitálu a osôb  i občanom zo Švajčiarska. V právnej úprave cudzineckého práva tým dôjde k zásadným zmenám v tom, že rozdelí cudzincov do dvoch základných kategórií, a to na občanov členských štátov Európskej únie alebo iného zmluvného štátu Dohody o Európskom hospodárskom priestore ( občan Európskeho hospodárskeho priestoru) a na ostatných cudzincov. 
Novela zákona o pobyte cudzincov upresňuje niektoré otázky doterajšej nadväznosti zákona o pobyte cudzincov na  zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Cieľom je ďalej zefektívniť konanie o udelenie azylu. 
	Významná zmena sa prijatím návrhu novely zákona o pobyte cudzincov dosiahne takisto v oblasti povoľovania trvalého pobytu cudzincom z tretích štátov, ktorým sa povolenie na trvalý pobyt bude vydávať vždy formou písomne vyhotoveného rozhodnutia, v ktorom bude povolenie trvalého pobytu jednoznačne deklarované. Dokladom o povolení na pobyt bude cudzinec nielen preukazovať svoju totožnosť, ale tento ho bude oprávňovať tiež na cestovanie do zahraničia a späť. 
	V návrhu novely zákona o pobyte cudzincov sa ďalej spresňujú niektoré doterajšie ustanovenia, ktoré neboli úplne v súlade s acquis pre tretie štáty alebo ktorých aplikácia spôsobuje v praxi problémy.  
 	Návrhom novely zákona o pobyte cudzincov  sa taktiež sleduje zosúladenie ustanovení o zrušení povolenia na prechodný pobyt a povolenia na trvalý pobyt s  článkom 8 Európskeho Dohovoru o ľudských právach a základných slobodách a Protokolov nadväzujúcich na tento Dohovor. Policajný útvar v súvislosti so zrušením povolenia na pobyt bude  skúmať možný dosah  zrušenia povolenia na pobyt cudzinca s prihliadnutím najmä na jeho osobný a rodinný život, na dĺžku pobytu a integráciu do  spoločnosti.
	Vzhľadom na prebiehajúci proces implementácie acquis vo všetkých oblastiach právneho poriadku Slovenskej republiky bude potrebné v budúcnosti opätovne novelizovať ustanovenia zákona o pobyte cudzincov. V súčasnej dobe prebieha zásadná legislatívna aktivita v súvislosti s presunom cudzineckej problematiky z tretieho do prvého piliera. Preto je možné očakávať, že Slovenská republika bude v najbližšom období do svojho právneho poriadku implementovať i ďalšie zmeny v právnej úprave cudzineckej problematiky.

Opatrenia potrebné na implementáciu:

•	upraviť podmienky vstupu a pobytu cudzincov nepodliehajúcich vízovej povinnosti v rámci novelizácie zákona o pobyte cudzincov (čl.19, 20);
	Termín: vstupom SR do EÚ

Ochrana osobných údajov

	V súvislosti s článkom 117 Schengenského informačného systému ochrana súkromia dotknutých osôb pri automatizovanom spracúvaní  osobných údajov v členských štátoch je realizovaná v súlade so zásadami Dohovoru Rady Európy o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov č. 108 z 28.01.1981 a Odporúčaním R (87)15 výboru ministrov Rady Európy nariaďujúcim používanie osobných údajov v oblasti polície. 
 
a.	Právny rámec ochrany osobných údajov v Slovenskej republike do 31.08.2002

	Spracúvanie osobných údajov a nakladanie s nimi v uvedenom období, v podmienkach Slovenskej republiky, upravoval zákon č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch v znení zákona č. 241/2001 Z. z. Jeho prijatím bola na Slovensku splnená jedna zo základných požiadaviek na uplatnenie odporúčaní Rady Európy v členských krajinách. Táto právna norma je v podstatnej časti v súlade s Dohovorom Rady Európy o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracovávaní  osobných údajov č.108/1981 a so Smernicou Európskeho Parlamentu a Rady 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 
	Národná rada Slovenskej republiky vyslovila s Dohovorom Rady Európy č. 108/1981, ako aj s jeho dodatkami súhlas  uznesením č. 940 dňa 20. júna 2000 a prezident Slovenskej republiky ich ratifikoval dňa 24. augusta 2000. Dohovor a Dodatkový protokol nadobudli pre Slovenskú republiku platnosť 1. januára 2001.
	Štátny dozor nad ochranou osobných údajov v zmysle zákona č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch vykonával nezávislý kontrolný orgán – splnomocnenec na ochranu osobných údajov v informačných systémoch. Výkon úloh splnomocnenca zabezpečoval útvar inšpekcie ochrany osobných údajov, ktorý bol samostatným útvarom Úradu vlády Slovenskej republiky. 

Spracúvanie osobných údajov v policajných IS

	Na základe záverov misie EK, ktorá monitorovala situáciu v oblasti spracovania osobných údajov v policajných informačných systémoch sa Slovenská republika zaviazala zabezpečiť ochranu osobných údajov v policajných informačných systémoch a zvýšiť nezávislosť a kompetencie dozorného orgánu do 1. januára 2003. Obidve podmienky boli splnené.

	Zákonom č. 490/2001 Z. z.  sa novelizoval zákon č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore. K najvýznamnejším zmenám, ktoré táto novela priniesla bolo:

a) rozšírenie kontrolných kompetencií štátneho dozoru nad ochranou osobných údajov v informačných systémoch aj na osobné údaje v informačných systémoch Policajného zboru,

b) rozšírenie a doplnenie pôvodného § 69 o ďalšie ustanovenia upravujúce spracovanie osobných údajov v policajných informačných systémoch v súlade so zásadami uvedenými v odporúčaní RE R(87).

	Údaje v informačných systémoch Ministerstva vnútra SR sú zhromažďované, spracovávané a používané v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi a internými predpismi o ochrane údajov. V nadväznosti na citovanú novelu zákona č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov, Ministerstvo vnútra SR vydalo dňa 13.02.2002 nariadenie ministra vnútra č.7/2002 o zásadách ochrany osobných údajov v policajných informačných systémoch. Predmetné nariadenie vychádza z Dohovoru č. 108/1981 a jeho dodatkov, z Odporúčania (R87)15 Rady Európy o používaní údajov v policajnom sektore, z Dohovoru o Europole a zo zákona č. 52/1998 Z. z.. Špecifikuje kvalitu údajov, spracovávanie, uchovávanie, prístup a poskytovanie údajov z policajných informačných systémov, ako aj spoluprácu Policajného zboru pri kontrolnej činnosti zo strany nezávislého dozorného orgánu

	V nadväznosti na tento predpis k jednotlivým prevádzkovaným informačným systémom polície je vždy vypracovaný bezpečnostný zámer, bezpečnostný projekt a vykonávacie bezpečnostné smernice, ktoré stanovujú primerané technické, technologické a organizačné opatrenia na zabezpečenie ochrany informácií pri špecifických podmienkach aplikácie policajných informačných systémov. 

b.	Právny rámec spracúvania osobných údajov v Slovenskej republike od 1.9.2002

	Právny rámec spracovania osobných údajov v avizovanom období spoluvytvárajú medzinárodné zmluvy, ktorými je Slovenská republika viazaná a domáca (národná) legislatíva.

	V prvom prípade ide o ”Dodatkový protokol” k Dohovoru Rady Európy č. 108 z 28.01.1981 o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov týkajúcom sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov (ďalej len ”Dodatkový protokol k Dohovoru č. 108”). 
	Národná rada Slovenskej republiky dňa 17. mája 2002 svojím uznesením č. 2136 vyslovila súhlas s ratifikáciou Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 a prezident Slovenskej republiky ho ratifikoval dňa 24.07.2002. Táto medzinárodná zmluva nadobudne pre Slovenskú republiku platnosť podľa článku 22 bod 2 Dohovoru č. 108 a následnom zverejnení v Zbierke zákonov.

	V druhom prípade ide zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov, ktorý schválila Národná rada Slovenskej republiky 3. júla 2002 a nadobudol účinnosť dňom 1.septembra 2002. Zákon novo upravuje ochranu osobných údajov fyzických osôb, zásady spracúvania osobných údajov, povinnosti prevádzkovateľov informačných systémov, zriadenie, postavenie a pôsobnosť Úradu na ochranu osobných údajov.

	Základným cieľom pri vypracovávaní nového zákona bolo dosiahnuť jeho úplnú kompatibilitu so smernicou Európskeho parlamentu a rady 95/46/EC o ochrane jednotlivcov pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 

K oblastiam, v ktorých nová právna úprava prináša zmeny, patria najmä:

•	postavenie a výkon dozoru nad ochranou osobných údajov. Zriadením samostatného Úradu na ochranu osobných údajov, ako orgánu štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou, sa Slovenská republika dostáva na úroveň, ktorá je bežná v krajinách Európy. Zároveň to znamená zvýšene právomocí úradu a samostatné rozhodovanie pri ukladaní sankcií za porušenie povinností uložených   zákonom.
•	zjednodušenie centrálnej registrácie informačných systémov a zavedenie povinnosti evidencie tých informačných systémov, ktoré nepodliehajú registrácii priamo u prevádzkovateľov,
•	podmienky cezhraničného toku údajov. Zákon reaguje prechodným ustanovením na vstup SR do EÚ tak, že niektoré ustanovenia obmedzujúce cezhraničný tok údajov sa prestanú používať vo vzťahu k členským krajinám EÚ. Uvedená oblasť je aktuálna pri poskytovaní informácií o osobách ilegálne prekračujúcich schengenskú hranicu ostatným členským krajinám.
•	spracúvanie biometrických osobných údajov a údajov o psychickej identite osôb; ich zaradenie do osobitných kategórií osobných údajov (odtlačok prsta, dlane, DNA analýza ),   
•	zvýšenie práv dotknutých osôb vo vzťahu k prevádzkovateľom, pri získavaní odpisu ich osobných údajov, 
•	povinnosť prevádzkovateľov vypracúvať bezpečnostné projekty informačných systémov, prípadne si k týmto projektom dať vypracovať nezávislý bezpečnostný audit,
•	získavanie osobných údajov kopírovaním úradných dokladov,
•	zaradenie všeobecného identifikátora fyzických osôb (rodného čísla) do osobitných kategórií osobných údajov a zákaz jeho zverejňovania a pod.

Opatrenia potrebné na implementáciu:

	K vyššie uvedenej problematike nie je potrebný ďalší návrh opatrení s cieľom implementácie existujúcich právnych aktov tvoriacich tzv. Schengenské acquis.

•	Zapracovať požiadavky vyplývajúce pre prevádzkovateľa Národného Schengenského informačného systému (ďalej len “N SIS”)  zo zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov (ďalej len “zákon č. 428/2002 Z. z.”) do zákona  č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon  č. 171/1993 Z. z.” ) a nadväzných právnych predpisov (napr. zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a pod.).

•	Podľa § 19 ods. 2 zákona č. 428/2002 Z. z.: “ Ak prevádzkovateľ zamestnáva viac ako päť osôb, výkonom dohľadu písomne poverí zodpovednú osobu alebo viaceré zodpovedné osoby, ktoré dozerajú na dodržiavanie zákonných ustanovení pri spracúvaní osobných údajov”. V zmysle citovaného ustanovenia  poveriť  osobu zodpovednú za dohľad nad ochranou osobných údajov  spracúvaných v Schengenskom informačnom systéme. (V rámci Ministerstva vnútra SR  túto úlohu plní odbor kontroly štátnej služby  Úradu kontroly ministra vnútra SR). 

•	  V zmysle § 15 ods. 2 písm. c) zákona č. 428/2002 Z. z. vypracovať bezpečnostný projekt IS, ktorý bude   dokumentovať prijaté technické, organizačné a personálne opatrenia zodpovedajúce spôsobu spracúvania osobných údajov v N SIS.

•	V rámci pracovnej skupiny 24 vyžadovať obdobný prístup popísaný pod bodmi a) až c) aj u ostatných orgánov podieľajúcich sa na spracúvaní osobných údajov v súvislosti s prevádzkovaním N SIS, ktorých činnosť upravujú osobitné zákony ( napr. MDPaT SR -  Železničná polícia, MF SR - Colné riaditeľstvo, MZV SR - zastupiteľské úrady a pod.)  

Termín vykonania navrhovaných  opatrení: Do začiatku prevádzkovania  Schengenského informačného systému.

Záver 

V čl. 2.1 Schengenského dohovoru je zakotvený jeho hlavný princíp, ktorý spočíva v tom, že vnútorné hranice môžu byť prekračované na ktoromkoľvek mieste bez vykonávania kontroly osôb. Aplikácia tohto princípu teda predpokladá odstránenie hraničných kontrol. Vo vnútri schengenského priestoru sa princíp voľného pohybu osôb uplatňuje vo vzťahu  ku každému občanovi, ktorý legálne prekročil schengenské hranice bez ohľadu na to, z akej krajiny pochádza.

Členstvo Slovenskej republiky v Európskej únii bude znamenať prebratie zodpovednosti za vykonávanie efektívnej hraničnej kontroly v súlade so schengenskými požiadavkami, najmä za časť spoločnej hranice s Ukrajinou, ktorá zmení svoj národný charakter na charakter európskej vonkajšej hranice. Slovenská republika susedí s jedným členským štátom Európskej únie (Rakúsko), tromi kandidátskymi krajinami (Česká republika, Poľsko a Maďarsko) a jedným tretím štátom (Ukrajina).