Návrh modelu transformácie Slovenskej  pošty, š. p., 
s časovým a vecným harmonogramom

Úvod

V posledných rokoch sú poštové služby prakticky na celom svete ovplyvňované  faktormi, ktoré spôsobujú, že pošta a jej prostredie musí upúšťať od tradičného nazerania     na poštové služby ako na jednoznačnú súčasť verejného sektora. Do pošty čoraz intenzívnejšie vstupuje komercializácia, liberalizácia a konkurencia. Tieto skutočnosti nútia poštu, aby na zmenené podmienky na poštovom trhu pružne reagovala a urýchlene hľadala cesty, formy a prostriedky (transformovala sa) tak, aby dokázala na predpokladanom odštátnenom  a liberalizovanom trhu úspešne pôsobiť.
      
            Pošta je však zriadená pre potreby širokej verejnosti, podnikateľskej sféry a správy štátu. Táto skutočnosť vyvoláva potrebu, aby štát vstupoval do jej činnosti vyššou mierou ako je obvyklé pri bežných podnikateľských subjektoch. V súlade so schválenou Poštovou politikou z r. 1999 a Uznesením vlády č. 851/2000 v bode C. 2. zo dňa 25. 10. 2000, vláda uložila ministrovi dopravy pôšt  a telekomunikácií SR, predložiť na rokovanie vlády návrh modelu  transformácie Slovenskej pošty, štátny podnik, (ďalej len SP, š. p.) s časovým 
a vecným harmonogramom.

Vypracovanie návrhu zohľadňuje politické, legislatívne a celospoločenské zámery.

Politické zámery:

-	vstup SR do EÚ,
-	splnenie programového vyhlásenia vlády,
-	splnenie uznesenia vlády, ktorým bola schválená Poštová politika,
-	záväzky vyplývajúce z členstva SR vo Svetovej poštovej únii.

Legislatívne zámery:

-	riešenie legislatívneho prostredia,
      (zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby,  v  znení   
      neskorších  predpisov,   zákon  č. 111/90 Zb.,  o  štátnom  podniku, v  znení   neskorších 
      predpisov zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach   z príjmov  a ďalšie).

Celospoločenské záujmy:

-	povinnosť poskytovania univerzálnej poštovej  služby,
-	zabezpečenie medzinárodného poštového styku, 
-	poskytovanie ďalších kvalitnejších  poštových služieb pre verejnosť, štátnu správu 
a podnikateľskú sféru, 
-    zabezpečenie poštovej služby v čase mimoriadnych situácií a branej pohotovosti štátu.

1  Východiská transformácie poštového podniku

	Zmeny v správaní  zákazníkov, vyvolané postupnou liberalizáciou  poštových služieb,  rastom konkurencie ako aj používaním nových  technológií a z nich vyplývajúcich nových substitučných produktov, si vyžadujú zvýšiť úroveň poštových služieb pri zachovaní prijateľných cien, pretože zákazníci majú  možnosť výberu zo širšej ponuky substitučných produktov. V takto determinovanom  prostredí  musí pošta  akceptovať vyvolané zmeny   a orientovať sa na:

-     trhovú transformáciu -  t.j.  na ktoré trhy sa sústredí,
-	štrukturálnu transformáciu - ktorá inštitucionálna štruktúra (právne postavenie) najlepšie      
      vyhovuje vybranej trhovej orientácii,
-	internú transformáciu -  tzn. ako treba správne kombinovať svoje silné a slabé stránky, svoje príležitosti a možnosti, aby sa  dosiahol úspech.

Trhová transformácia
	 Poštové podniky musia stále tvrdšie bojovať o svoj podiel na celkovom trhu komunikačných služieb. Odhaduje sa, že vyše 80 %  písaných správ sa teraz spracováva v elektronickej podobe a stále rastie počet tých písaných správ, ktoré sú prenášané informačnými sieťami, napr. Internetom. Spôsobilosť pošty udržať si podiel na trhu voči tomuto  druhu konkurencie je preto zásadná. Pošta musí hľadať tvorivý prístup na riešenie problémov tak, aby mohla využiť zmeny vo svoj prospech a vyrovnať náskok svojich konkurentov. 

Štrukturálna  transformácia
	Tlak na  rast liberalizácie a na znižovanie úlohy štátu vedie k tomu, že v súčasnosti po úspechoch prvých poštových správ mnoho ďalších  poštových správ nastúpilo na cestu  dôležitej štrukturálnej transformácie.
Túto transformáciu možno - podľa vývoja vo vyspelých krajinách -  rozdeliť na niekoľko etáp:
a) komercializácia - ide o proces zavádzania trhových zásad do poštových správ, t.j. prijímajú sa riadiace techniky súkromného sektora (zvyšovanie príjmov zavádzaním nových  produktov, zdôrazňovanie požiadaviek zákazníkov, zvyšovanie kvality a efektívnosti). Možno ho do určitej miery dosiahnuť bez zmeny orgánu riadenia a jeho vzťahu k štátu.
b)  korporatizácia – do tejto etapy sa podnikateľský subjekt posúva, keď jeho riadenie vyčerpá možnosti v rámci priamej kontroly štátu; zostáva síce  vo vlastníctve štátu, ale je schopný rýchlejšie sa rozhodovať. (V tejto súvislosti hovoríme v danom legislatívnom prostredí o transformácii  štátneho podniku na obchodnú spoločnosť so 100% majetkovou účasťou štátu).  Pošte ide o proces podporujúci dosiahnutie zvýšenia výnosov 
podnikateľského subjektu a kvality služby,  samofinancovania,   fungovanie  na obchodných zásadách, a pokračovanie v zabezpečovaní sociálnych záväzkov.

c) privatizácia – etapa uvedená v bode b) sa stáva východiskom k privatizácii, avšak zatiaľ len ojedinele.  Priťahuje však  kapitál  a pôsobí ako stimul efektívneho podnikania. 

Je však potrebné zdôrazniť, že uvedená vývojová forma transformácie je zatiaľ v Európe ojedinelá.  Väčšina poštových správ v počiatočných etapách transformácie zostala v úplnom vlastníctve štátu, pričom však boli značne rozšírené ich podnikateľské právomoci. Regulačná funkcia štátu sa redukuje  na zabezpečenie určitého aspektu verejnej služby obmedzujúceho sa spravidla na prioritu udržiavania univerzálnej služby kompenzovanej obvykle udelením poštovej výhrady univerzálnemu operátorovi. 
        Informácia o právnom a ekonomickom postavení  poštových operátorov v susedných európskych štátoch je  v Prílohe č. 1. Vo všetkých uvedených prípadoch  je zrejmý pretrvávajúci vplyv štátu, ktorý vychádza  z jeho povinnosti zabezpečiť univerzálnu poštovú službu.

Postup internej transformácie SP, š.p.,  a  jej posun k  štrukturálnej transformácii

	Každá krajina pri transformácii svojej poštovej služby musí v prvom rade zohľadňovať svoje legislatívne, politické, spoločenské, infraštrukturálne a iné podmienky a zámery, vrátane tradície v poskytovaní poštových služieb, ako aj medzinárodné postavenie, smery vonkajšej spolupráce a pod.

          SP, š.p., ako dominantný operátor na slovenskom poštovom trhu v očakávaní  predpokladanej liberalizácie a postupnej deregulácie poštových služieb, postupuje  v internej transformácii v súlade s platnou legislatívou v nasledujúcich krokoch:

-    podnikateľsky sa sústreďuje na zákazníka,
		
-	riadi sa podnikateľskými plánmi, zameranými na primeranú  ziskovosť, spokojnosť  svojich zákazníkov  a zamestnancov,

-	zaoberá sa racionalizáciou  organizačnej štruktúry vzhľadom na svoje pôsobenie     v konkurenčnom prostredí a vytvára podmienky na záverečnú etapu, ktorá má už charakter štrukturálnej transformácie,

-	transformuje sa na obchodnú spoločnosť,  získava rovnaké podmienky podnikania ako jej konkurenti a získava možnosť  zriaďovať a prevádzkovať nové služby na  bežnom, obchodnom základe.

2 Možnosti prínosov transformácie SP, š.p., na akciovú spoločnosť                  
      so 100% majetkovou účasťou štátu z  hľadiska  ekonomického 
     riadenia

           Pri posudzovaní výhodnosti a efektívnosti transformácie SP, š. p., zo štátneho podniku na akciovú spoločnosť so 100 % majetkovou účasťou štátu, treba vychádzať z jednotlivých platných zákonov, ktoré upravujú hospodárenie štátneho podniku. Ide najmä 
o zákon č. 111/90 Zb., o štátnom podniku, v znení neskorších predpisov, zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby, v znení neskorších predpisov (ďalej len privatizačný zákon), zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov.

Zákon č. 111/1990 Zb. v  § 5 až 9 vymedzuje právne, majetkové a finančné postavenie podniku, podľa ktorého je SP, š.p., poverená hospodáriť, užívať a nakladať s majetkom štátu, ktorého je len správcom a nie vlastníkom. Preto aj akékoľvek nakladanie s majetkom, t. j. jeho prevod  na inú osobu môže štátny  podnik vykonať len so súhlasom zakladateľa alebo vlády SR. 

             Podľa § 45a zákona  č. 92/1991 Zb. podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby, v znení neskorších predpisov,   môže štátny podnik, na rozdiel od akciovej spoločnosti, nakladať  s majetkom štátu   a zmeniť správu majetku do 5 mil. Sk prevodom  na inú osobu len so súhlasom zakladateľa, pri majetku nad túto hodnotu len so súhlasom vlády SR. Štátny podnik môže len po súhlase zakladateľa vkladať svoj majetok do spoločných podnikov 
a vytvárať tak podmienky na odčlenenie neefektívnych činností, resp. na rozšírenie ponuky 
o moderné nové   produkty, žiadané na trhu.
 
            Ďalším obmedzením pre štátny podnik, v porovnaní s akciovou spoločnosťou, je podľa zákona o štátnom podniku § 9 povinnosť ukladať peňažné prostriedky len v jednej financujúcej banke.  V prípade vzniku potreby  na vedenie účtu aj v inej banke, musí túto skutočnosť v odôvodnených prípadoch povoliť zakladateľ, pričom je potrebný súhlas aj financujúcej banky.	Možnosť viesť bankový účet aj v inej ako financujúcej banke umožňuje rozširovať podnikateľské aktivity, zavádzanie nových peňažných produktov.
 
Z pohľadu zákona o  daniach z príjmov  výrazným obmedzením pre štátny podnik 
v  porovnaní s akciovou spoločnosťou bola možnosť investovať do propagácie 
a reklamy podniku a jeho služieb. Pôvodný zákon o daniach z príjmu  č. 286/92 Zb. limitoval dosť výrazne výšku výdavkov štátneho podniku na reklamu v porovnaní s ostatnými podnikateľskými subjektami, keď doposiaľ mohol štátny podnik vynaložiť prostriedky len vo výške 1 %, resp. 3 % zo základu dane podľa druhu reklamnej aktivity. Prijatím nového zákona o daniach z príjmov  č. 366/1999 Z.z., ktorý nadobudol účinnosť od 1. 1. 2000, sa síce mierne uvoľnili možnosti pre štátny podnik na investovanie do reklamy a propagácie, ale obchodná spoločnosť môže tieto aktivity využívať pružnejšie a  s  vyšším marketingovým výsledkom.  

3  Charakteristika štátneho podniku Slovenská pošta, Banská Bystrica             
     a vymedzenie  jeho predmetu podnikania

         3.1   Názov a sídlo podniku, druh organizácie

         Obchodné meno podniku       :		 Slovenská pošta, štátny podnik
         Sídlo podniku		         :		 Banská Bystrica, Partizánska cesta 9
         Právna forma	                     :		 Štátny podnik
         Dátum vzniku		         :		 1. 1. 1993

Slovenská pošta, š.p., vznikla zápisom do Obchodného registra dňa 1. 1. 1993 na základe
rozhodnutia  zakladateľa  –  Ministerstva  dopravy,  pôšt  a telekomunikácií  SR.   Postavenie 
a právne pomery podniku upravuje najmä zákon č.111/1190 Zb. o štátnom podniku v znení neskorších predpisov  a  zákon č. 222/1946 Zb. o pošte. Slovenská pošta, š.p.,  bol   založený   zakladacou   listinou   MDSVP  SR  č. 46/M-92    zo  dňa  22. 12. 1992 a zapísaný ku dňu 30. 12. 1992 do Obchodného registra Obvodného súdu Bratislava I v Bratislave, v oddiele Pš vložka číslo 836/B.

            3.2 Predmet činnosti
  
Základným predmetom činnosti Slovenskej  pošty, š.p., je doprava poštových zásielok, ktorá spočíva predovšetkým v poskytovaní  univerzálnej poštovej služby, ktorú je štát povinný zabezpečiť  všetkým užívateľom za rovnakých podmienok.  

Zakladacia listina štátneho podniku rozdeľuje poskytovanie poštových služieb na:
 a/ poštové premiestňovacie činnosti – listová, balíková pošta,
                                               poštové poukážky
 b/ poštové obstarávateľské činnosti – platobný a zúčtovací styk,   
                                               dôchodková služba, sústredené inkaso, stávkové služby, 
                                               ostatné obstarávateľské činnosti.

           Z vykonávaných činností dosahuje Slovenská pošta, š.p., kladný účtovný výsledok, ktorý sa však po zdanení znižuje na čiastky, nepostačujúce na ďalší rozvoj podniku. O tom vypovedajú údaje v nasledujúcom číslenom vyjadrení (v tis. Sk):

r.                         1996                   1997                    1998                  1999              2000
----------------------------------------------------------------------------------------------------------- 
HV po zdanení      + 66             -14 163               - 21 195            + 21 355          + 2 884

Ak sa z týchto údajov vypočíta rentabilita, jej hodnoty, vzhľadom na dosahovaný obrat cca 5 mld. Sk ročne sú minimálne a neprekračujú 1%. Jednou z príčin  tohto stavu je existencia regulovaných cien na väčšinu výkonov pošty, ktorých zvyšovanie nedosahuje ani úroveň ročnej inflácie a je priznávané vždy následne až po uplynutí bežného roka, čo významne ovplyvňuje efektívnosť hospodárenia podniku. Pritom podnik, vzhľadom na univerzálny charakter poskytovaných služieb a zabezpečenie obslužnosti územia, vykonáva svoje činnosti  i v miestach, kde nie sú predpoklady pre dosahovanie ziskov.

Jedným z východísk je preto rozširovanie obstarávateľských činností v oblastiach, ktoré nepodliehajú cenovej regulácii, prípadne sú v nich ceny regulované vecným usmerňovaním, aby mohla byť plnšie využitá existujúca poštová sieť  a  dosiahnutý tak aspoň minimálny zisk. Výsledky podniku ovplyvňuje i existencia konkurenčného prostredia. Po prijatí návrhu  zákona o poštových službách, kde sa navrhuje obmedzenie súčasnej poštovej výhrady, možno predpokladať na trhu rýchly nástup konkurencie v najlukratívnejších činnostiach, vrátane elektronickej pošty, ktoré môžu významne odčerpať doterajšie zisky podniku.
    
          3. 3 Majetková podstata Slovenskej pošty, š.p.

              K 30. 6. 2001 bola celková suma vlastného investičného majetku podľa účtovnej evidencie SP, š.p., Banská Bystrica 3 093 563 tis. Sk, pričom: 

- hmotný investičný majetok ( HIM )  činí 2 679 636 tis. Sk, 
   v tom:   -   umelecké diela a zbierky   1 234 tis. Sk
                 -   pozemky  210 538 tis. Sk,
- nehmotný investičný majetok ( NIM ) činí 205 644 tis. Sk. 

 Ekonomická charakteristika majetku  SP, š. p.,  je v Prílohe č. 2.

              3. 4 Vnútorná štruktúra Slovenskej pošty, š.p.

              Organizačne  sa  SP, š.p.,  člení na  šesť odštepných závodov (OZ), ktoré sú zapísané
v obchodnom registri ako organizačné zložky:

   Slovenská pošta, š.p.,   Západoslovenské riaditeľstvo pôšt, Bratislava
   Slovenská pošta, š.p.,   Stredoslovenské riaditeľstvo pôšt, Banská Bystrica
   Slovenská pošta, š.p.,   Východoslovenské riaditeľstvo pôšt, Košice
   Slovenská pošta, š.p.,   Riaditeľstvo pôšt Bratislava
   Slovenská pošta, š.p.,   Výpočtová a kontrolná ústredňa pôšt, Bratislava
   Slovenská pošta, š.p.,   Technická ústredňa pôšt, Bratislava.

	Prvé štyri uvedené odštepné závody majú charakter organizácie typu riaditeľstva pôšt a sú základnými štruktúrnymi jednotkami na báze oblastného princípu riadenia. Zabezpečujú predovšetkým operatívne riadenie poštovej prevádzky a ostatných prierezových činností.

             Výpočtová a kontrolná ústredňa pôšt a Technická ústredňa pôšt  sú špecializované odštepné závody, ktoré sa zameriavajú len na určitú podpornú činnosť hlavnej premiestňovacej činnosti.
	
	Najnižším článkom riadenia sú strediská poštovej prevádzky (SPP) vo vymedzenom regióne, ktoré priamo riadia a zabezpečujú prevádzku pôšt na vymedzenom území.

	SP, š.p., je  podnikom s infraštrukturálnym charakterom, ktorý má dosah na celé územie štátu prostredníctvom poštovej siete tvorenej stacionárnymi a mobilnými zarideniami. 	Základom poštovej siete sú hlavné a oblastné spracovateľské centrá, pošty 
a doručovacie obvody, ako aj poštové kurzy zabezpečované mobilnými zariadeniami siete. 

              Týmto spôsobom sa zabezpečuje možnosť všeobecnej dostupnosti poštových služieb, t.j. dopravy listových zásielok, tovaru a peňazí.  Uvedená skutočnosť tvorí nevyhnutný predpoklad na výkon univerzálnej poštovej služby a to tak vo väzbe na tuzemský, ako aj medzinárodný poštový styk.

Vývoj štrukturálnej transformácie poštového podniku je uvedený v Prílohe č. 3.
               3. 5  Podporné a nepriamo súvisiace činnosti

	Transformačný proces si vyžaduje  preskúmať možnosti prípadnej dekompozície tých zložiek, resp. činností, ktoré majú k hlavnej, premiestňovacej činnosti  vzťah podporný, alebo ktorých odčlenenie v príslušnej etape transformácie môže mať pre poštu alebo jej používateľov pozitívny význam. V tejto súvislosti sa podrobili prieskumu : 
-	POFIS (Poštová filatelistická šlužba),  zabezpečuje výrobu poštových známok 
a celín pre poštové a filatelistické účely a distribúciu tohto tovaru  na domácom  
a zahraničnom trhu,
-	PONS,  (Poštová obchodná novinová služba), organizácia zriadená SP, š.p., za účelom zabezpečenia distribúcie tlače,
-	dopravná a opravárenská činnosť, (osobitná dopravná  sieť zriadená na prepravu pošty),
-	finančné aktivity v Poštovej banke, a. s., (kapitálová účasť SP, š.p., formou ponuky poštovej siete pre bankovú technológiu s celoplošnou dostupnosťou),  
-	vzdelávacie a rekreačné zariadenia SP, š.p. 
Hodnotenie uvedených činností je v Prílohách č.  4.  a  5.

4  Možnosti transformácie Slovenskej pošty, š. p., v platnom legislatívnom 
      prostredí

Slovenská pošta, š.p., je podľa § 10 ods. 2 zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov zaradená medzi podniky, ktoré majú charakter prirodzeného monopolu. Postup transformácie a privatizácie podniku s charakterom prirodzeného monopolu je podľa uvedeného zákona nasledovný:
-	v súlade s rozhodnutím o privatizácii zakladateľ zruší štátny podnik,
-	privatizovaný majetok prechádza do vlastníctva Fondu národného majetku SR,
-	Fond národného majetku SR použije majetok na založenie akciovej spoločnosti,
-	dňom vzniku akciovej spoločnosti prechádza výkon práv a povinností štátu ako akcionára na zakladateľa sprivatizovaného štátneho podniku. 

           Ustanovenia § 10 ods. 3 zákona č. 92/1991 Zb. obmedzujú privatizáciu celého majetku alebo časti majetku v správe podniku s charakterom prirodzeného monopolu. Podľa 
písmena d) predmetom privatizácie nemôžu byť „akcie obchodnej spoločnosti alebo majetok slúžiaci na poskytovanie poštových služieb, ktoré sú vyhradené štátom“. Uvedené ustanovenie vychádza zo zákona č. 222/1946 Zb. o pošte (poštový zákon), ktorý ustanovuje, že majetok pošty používaný na dopravu vyhradených zásielok (listov) môže patriť iba štátu. Z uvedeného vyplýva, že privatizácia celého majetku Slovenskej pošty, š.p., alebo časti akcií obchodnej spoločnosti nie je možná. Preto v nadväznosti na uvedené ustanovenia oboch zákonov neodporúčame prevod majetku Slovenskej pošty, š.p., na Fond národného majetku SR. Transformácia štátneho podniku Slovenská pošta podľa zákona č. 92/1991 Zb. na akciovú spoločnosť s trvalou 100% účasťou Fondu národného majetku SR nie je pre ďalšie fungovanie Slovenskej pošty, š.p., vhodná.  Neposkytuje Ministerstvu dopravy, pôšt  
a telekomunikácií SR dostatočný priestor na zachovanie vplyvu štátu na fungovanie Slovenskej pošty a jej ďalší rozvoj a na prevzatie zodpovednosti za celoplošnú realizáciu univerzálnej poštovej služby, ktorú štát vo svojom záujme ukladá prevádzkovateľovi poštových služieb. 

Nakoľko podľa zákona č. 92/1991 Zb. nemožno transformovať štátny podnik na akciovú spoločnosť so 100% majetkovou účasťou štátu, hľadá Ministerstvo dopravy, pôšt 
a telekomunikácií SR iné možnosti transformácie štátneho podniku Slovenská pošta na obchodnú spoločnosť s jediným zakladateľom – štátom. 

Na Porade ekonomických ministrov v júli 2001 bolo prezentované alternatívne riešenie transformácie Slovenskej pošty, š. p., na akciovú spoločnosť, a to vypracovaním osobitného zákona o transformácii štátneho podniku Slovenská pošta alebo využitím možností zákona č. 111/1990 Zb. o štátnom podniku v znení neskorších predpisov o zrušení podniku bez likvidácie a zákona NR SR č.  278/1993 Z.z. v znení neskorších predpisov o vklade majetku štátu do majetku pri založení právnickej osoby, ktorej jediným zakladateľom je štát. Porada ekonomických ministrov vlády SR odporučila doplniť návrh o právne aspekty navrhovaného spôsobu transformácie Slovenskej pošty, š. p., a predložiť opäť na rokovanie Porady ekonomických ministrov.

Na základe záveru z Porady ekonomických ministrov bola uskutočnená expertíza k právnym aspektom navrhovaného spôsobu transformácie. Závery z  právnej analýzy tvoria prílohu č. 6 materiálu. V stanovisku sa konštatuje, že platné znenie § 10 ods. 3 písm. d) zákona č. 92/1191 Zb. a platný poštový zákon sú právnou prekážkou privatizácie Slovenskej pošty, š. p. a že navrhovaný model transformácie Slovenskej pošty, š.p., podľa zákona 
č. 111/1991 Zb. a  zákona NR SR č. 278/1993 Z.z. sa nepovažuje za spôsobilý dosiahnuť zamýšľaný cieľ – transformovať existujúci podnik na akciovú spoločnosť so 100% majetkovou účasťou štátu. Prijatie osobitného zákona sa považuje za jedinú možnosť transformácie podniku na akciovú spoločnosť so 100% majetkovou účasťou štátu. 

V súčasnosti Ministerstvo financií SR pripravuje do vlády „Návrh opatrení na zhodnocovanie majetku obchodných spoločností, ktorých jediným zakladateľom je štát 
a majetku štátu v správe štátnych podnikov a iných štátnych organizácií realizujúcich trhové aktivity“. Úloha vyplýva z uznesenia vlády č. 298/2001 k napĺňaniu úloh uznesenia vlády 
č.  694/2000 k auditu súladu činností a financovania ústredných orgánov štátnej správy 
a organizácií v ich pôsobnosti. V materiáli sa navrhuje spôsob zrušenia štátnych podnikov 
a ich transformácia na akciové spoločnosti, kde jediným zakladateľom bude štát. Súčasťou navrhovaného riešenia je príprava  zákona o akciových spoločnostiach so 100% majetkovou účasťou štátu a ktorý bude osobitým zákonom vo vzťahu k Obchodnému zákonníku. Podľa tohto zákona majetok zrušeného štátneho podniku prejde po zrušení štátneho podniku na zakladateľa, ktorý použije majetok štátu ako vklad do akciovej spoločnosti.

Vzhľadom na uvedené navrhujeme transformáciu Slovenskej pošty, š.p., na akciovú spoločnosť so 100% majetkovou účasťou štátu zabezpečiť:

 podľa osobitného zákona o akciových spoločnostiach. 

	Táto  alternatíva umožní splniť uznesenie vlády SR č. 352/1999 k Poštovej politike ako aj uznesenie č. 851/2000 z 25. októbra 2000 o zabezpečení podmienok na transformáciu prevádzkovateľa poštových služieb Slovenskej pošty, š. p., na akciovú spoločnosť so 100% majetkovou účasťou štátu a zachovať tak vplyv štátu nad výkonom univerzálnej poštovej služby v rozsahu, ktorým bude táto služba ukladaná novým zákon o poštových službách prevádzkovateľovi poštových služieb.

Časový harmonogram:
1.	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR predloží vláde na schválenie  návrh zakladateľskej listiny a stanov spoločnosti Slovenská pošta, a. s. 
Termín: do troch mesiacov po schválení zákona 
               o  akciových spoločnostiach

2.	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR založí obchodnú spoločnosť Slovenská pošta, a. s.
Termín: do jedného mesiaca po schválení vo   
 vláde SR
ZÁVER

Vzhľadom na skutočnosť, že transformácia Slovenskej pošty, š. p., podľa zákona 
č. 92/1991 Zb., t.j. prevod majetku na Fond národného majetku SR neposkytuje Ministerstvu dopravy, pôšt  a telekomunikácií SR dostatočný priestor na zachovanie vplyvu štátu na fungovanie Slovenskej pošty a jej ďalší rozvoj a na prevzatie zodpovednosti za celoplošnú realizáciu univerzálnej poštovej služby, ktorú štát vo svojom záujme ukladá prevádzkovateľovi poštových služieb, predkladáme alternatívne riešenie spôsobu založenia akciovej spoločnosti Slovenská pošta. Podmienkou transformácie štátneho podniku Slovenská pošta na obchodnú spoločnosť so 100% majetkovou účasťou štátu je vytvorenie legislatívneho prostredia, a to vypracovanie osobitného zákona o transformácii Slovenskej pošty, š. p., alebo vypracovanie všeobecne platného zákona o transformácii štátnych podnikov na akciové spoločnosti, ktorých jediným zakladateľom je štát. 

V súlade s harmonogramom transformácie bude do vlády predložený návrh zakladateľských dokumentov novej spoločnosti a po ich schválení založí Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR obchodnú spoločnosť Slovenská pošta, a. s.

            Slovenská pošta, š. p., ako dominantný operátor na slovenskom trhu poštových služieb
a potenciálny vykonávateľ univerzálnej poštovej služby bude orientovať funkčnú transformáciu  na racionalizáciu svojich činností a reštrukturalizáciu,  ktorá jej zabezpečí trvalé presadenie sa na budúcom trhu voľnej konkurencie.