3.a
Národná implementačná stratégia Schengenského 
prechodného fondu

Obsah
I. Úvod
II.	Národná stratégia Slovenskej republiky pri implementácii Schengenského acquis
III.	Schengenský prechodný fond
IV. Systém finančného riadenia a kontroly Schengenského prechodného fondu
1. Základné definície a pojmy
2. Legislatíva Európskych spoločenstiev a Slovenskej republiky
3.	 Subjekty zapojené do systému finančného riadenia Schengenského prechodného fondu a ich zodpovednosti
3.1. Zodpovedný orgán
3.2. Riadiaci výbor
3.3. Koordinátor Schengenského prechodného fondu a oddelenie Národného Schengenského informačného systému
3.4. Centrálna platobná jednotka
3.5. Platobné jednotky
3.6. Subjekty vykonávajúce kontrolu fyzickej realizácie projektu
3.7. Sekcia kontrolná Ministerstva financií SR
3.8. Kontrolné útvary ústredných orgánov štátnej správy
3.9. Útvary vnútorného auditu ústredných orgánov štátnej správy
3.10. Správy finančnej kontroly
3.11. Centrálny kontaktný orgán pre OLAF v Slovenskej republike
4. Finančné riadenie Schengenského prechodného fondu
4.1. Podpora v rámci Schengenského prechodného fondu
4.2. Financovanie zo zdrojov ES
4.3. Systém informačných a finančných tokov
4.3.1. Toky žiadostí a súvisiace činnosti
4.3.2. Systém finančných tokov
4.4. Systém účtov
4.5. Certifikácia
4.5.1. Postupy zúčtovania
4.6. Nezrovnalosti
4.6.1. Opravy financovania
4.6.2. Správy o nezrovnalostiach
4.7. Účtovníctvo, finančné výkazníctvo a archivácia
4.8. Používanie mien a kurzové rozdiely
4.9. Daň z pridanej hodnoty
4.10. Verejné obstarávanie
4.10.1 Podmienky uzatvárania zmlúv
5. Monitorovanie a elektronická výmena informácií
6. Finančná kontrola
6.1. Kontrola z Európskej komisie a Európskeho dvora audítorov
Zoznam príloh

I. Úvod

Dňa 16. apríla 2003 podpísala Slovenská republika v Aténach Zmluvu o pristúpení k Európskej únii, ktorá v článku 3 ods. 1 Aktu o podmienkach pristúpenia určuje, že ustanovenia Schengenského acquis zahrnuté do rámca Európskej únie a aktov na ňom založených alebo inak s ním súvisiacich, sú odo dňa pristúpenia záväzné pre nové členské štáty. Tieto ustanovenia Schengenského acquis sú uvedené v Prílohe 1 Aktu.  Článok 3 ods.2 stanovuje tie ustanovenia Schengenského acquis, ktoré sú síce odo dňa pristúpenia záväzné pre nové členské štáty, ale v novom členskom štáte sa však budú uplatňovať až na základe rozhodnutia Rady EÚ prijatého na základe tzv. schengenského hodnotiaceho postupu a po porade s Európskym parlamentom. 
Slovenská republika postupne vytvára podmienky a realizuje opatrenia potrebné pre aplikáciu Schengenského acquis a tzv. schengenských štandardov. Slovenská republika venuje zvláštnu pozornosť účinnej ochrane svojich hraníc predovšetkým s prioritným dôrazom na vybudovanie hranice s Ukrajinou podľa schengenských štandardov vzhľadom na jej budúci charakter ako vonkajšej hranice Európskej únie a schengenského priestoru.
S cieľom lepšej orientácie v postupe pri implementácii Schengenského acquis Európska komisia rozdelila Schengenské acquis, respektíve články Schengenského dohovoru, ku ktorému sa viaže sekundárna legislatíva, do dvoch základných kategórií:

–	prvá kategória obsahuje ustanovenia, ktoré musia byť implementované do vstupu: 
•	prekračovanie vonkajších hraníc (články 3, 5, 6 a 7 Schengenského dohovoru);
•	víza (článok 13 Schengenského dohovoru);
•	články 26 a 27 Schengenského dohovoru týkajúce sa boja proti ilegálnej migrácii;
•	policajná spolupráca (články 39, 44, 45, 46 a 47 Schengenského dohovoru);
•	vzájomná pomoc v trestných veciach (články 48 – 68 Schengenského dohovoru);
•	omamné látky (články 71, 72, 73, 75 a 76 Schengenského dohovoru);
•	zbrane a strelivo (články 82 a 91 Schengenského dohovoru a príslušné predpisy komunitárneho práva, ktoré nahradili väčšinu ustanovení Schengenského dohovoru týkajúcich sa zbraní a streliva);
•	ochrana osobných údajov (články 126 - 130 Schengenského dohovoru);

–	druhá kategória je spojená so zrušením kontrol na vnútorných hraniciach:
•	prekračovanie vonkajších hraníc (článok 5 Schengenského dohovoru);
•	víza (články 10 – 12,  14 – 18 Schengenského dohovoru);
•	podmienky pre cestovanie cudzincov (články 19 – 25 Schengenského dohovoru);
•	 policajná spolupráca (články 40 – 43 Schengenského dohovoru);
•	Schengenský informačný systém (články 64, 92 – 101 , 102 – 118 a 119 Schengenského dohovoru).

Uznesením vlády SR č. 836 z 5.9.2001, ktorým bol schválený Schengenský akčný plán Slovenskej republiky, bol minister vnútra poverený koordináciou plnenia úloh vyplývajúcich z implementácie Schengenského acquis v SR. S cieľom implementácie Schengenského akčného plánu SR bola pod vedením prezidenta Policajného zboru zriadená medzirezortná pracovná skupina pre implementáciu Schengenského acquis, v ktorej sú zastúpené zainteresované rezorty - ministerstvo spravodlivosti, ministerstvo zahraničných vecí, ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií, ministerstvo pôdohospodárstva, ministerstvo financií, úrad na ochranu osobných údajov a generálna prokuratúra.

II.	Národná stratégia Slovenskej republiky pri implementácii Schengenského acquis

Národná stratégia Slovenskej republiky pri implementácii schengenských štandardov je sformulovaná v dokumente Schengenský akčný plán Slovenskej republiky.
V Slovenskej republike je ústredným orgánom zodpovedným za koordináciu implementácie tzv. Schengenského acquis Ministerstvo vnútra SR, ktorému bolo toto gestorstvo určené uznesením vlády SR č.836 z 5. septembra 2001, ktorým bol schválený vyššie uvedený akčný plán.
Koordinačným pracoviskom implementácie Schengenského acquis je pracovisko pre Národný Schengenský informačný systém v rámci úradu medzinárodnej policajnej spolupráce Prezídia Policajného zboru.
Problematika Schengenského acquis bola rozdelená na štyri oblasti:
1.	situácia v tretích krajinách;
2.	medzinárodná policajná spolupráca;
3.	hranice;
4.	vnútorné záležitosti SR.

Tieto štyri oblasti tvoria základnú štruktúru Schengenského akčného plánu pre SR, ktorý sa každoročne aktualizuje a predkladá na schválenie vláde SR.
Dôvodom pravidelného predkladania aktualizácie Schengenského akčného plánu je prijímanie nových právnych predpisov v rámci legislatívy EÚ s dôrazom na tzv. schengenskú problematiku, na  ktoré je potrebné reagovať analýzou a porovnávaním legislatívy a praxe v SR a následne prijímať nové opatrenia a  úlohy pre kompetentné orgány s cieľom úplnej implementácie týchto nových právnych aktov. 
	Najdôležitejším predpokladom zavedenia voľného pohybu osôb a zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach je pripojenie sa k Schengenskému informačnému systému. Sprístupnenie Schengenského informačného systému druhej generácie (ďalej len SIS II) pre nové členské štáty je v súčasnej dobe plánované na obdobie prvej polovice roku 2007. Schengenský akčný plán stanovuje splniť všetky úlohy súvisiace so zavedením voľného pohybu osôb k 30. júnu 2006. 
Aj keď k danému dátumu nebude ešte sprevádzkovaný SIS II ani v rámci existujúcich členských štátov EÚ, je potrebné zdôrazniť dôležitosť spoločnej koordinácie príprav na zavedenie voľného pohybu osôb s ostatnými susediacimi štátmi vzhľadom na skutočnosť, že schengenská spolupráca je založená na dôslednej spolupráci minimálne susediacich štátov. 

III.	Schengenský prechodný fond

Kodanský summit EÚ schválil dňa 12.-13. decembra 2002 pre pristupujúce krajiny tzv. Schengenský prechodný fond pre potreby implementácie Schengenského acquis a budovania budúcich vonkajších hraníc schengenského typu. Z uvedeného fondu bude Slovenská republika čerpať finančné prostriedky vo výške 47,8 mil. Eur v období rokov 2004, 2005 a 2006, čo v prepočte na bežné ceny predstavuje 53,45 mil. Eur (2.191,8 mil. Sk).
Právny rámec čerpania týchto finančných prostriedkov bol vytvorený článkom 35 Zmluvy o pristúpení k Európskej únii, ktorá bola podpísaná dňa 16. apríla 2003 v Aténach.
Schengenský prechodný fond bol vytvorený s ohľadom na skutočnosť, že hoci pristupujúce krajiny už vykonali značný pokrok pri príprave na začlenenie sa do schengenského priestoru, v čase vstupu do Európskej únie nebudú ešte pripravené stať sa zároveň aj tzv. schengenským partnerom. 
S cieľom zabezpečenia kontinuity a vzájomnej koordinácie plnenia úloh Schengenského akčného plánu SR a úloh nevyhnutných pre dosiahnutie schengenských štandardov bol zriadený Riadiaci výbor pre potreby koordinácie Schengenského prechodného fondu vo vzťahu k zainteresovaným rezortom a útvarom na jednej strane a k Európskej komisii na strane druhej.
Kritéria na čerpanie boli stanovené už v spomínanom článku 35 Zmluvy o pristúpení, ktorý určuje okruhy schengenskej problematiky, ktoré sú oprávnené na financovanie z prostriedkov Schengenského prechodného fondu:
-	investície na výstavbu, renováciu/rekonštrukciu alebo rozšírenie/modernizáciu infraštruktúry hraničných priechodov a súvisiacich budov;
-	investície na akýkoľvek druh operatívneho vybavenia (napr. laboratórne vybavenie, detekčné nástroje, hardware a software pre Schengenský informačný systém (SIS II), dopravné prostriedky);
-	školenia pre hraničnú políciu;
-	dodatočné financovanie pre logistiku a prevádzku.

V nadväznosti na vyššie uvedený čl. 35 Zmluvy o pristúpení Európska komisia vypracovala vo februári návrh Rozhodnutia Komisie o riadení a kontrole Schengenského prechodného fondu, ktoré bude oficiálne prijaté po vstupe SR do EÚ a toto rozhodnutie v čl. 1 upresňuje tzv. oprávnené výdavky pre Schengenský prechodný fond. Pre lepšiu orientáciu pri rozhodovaní o oprávnenosti výdavkov poskytla Európska komisia aj tzv. pozitívny a negatívny zoznam opatrení.

A/ Príklady opatrení a investícií vhodných pre financovanie zo Schengenského prechodného fondu
Pozemné hranice (vonkajšie hranice)
•	Monitorovacie vybavenie s cieľom zlepšiť technickú spôsobilosť ochrany vonkajších hraníc;
-	infračervené prostriedky pre nočné videnie,
-	mobilné jednotky vykonávajúce monitorovanie/dozor.
•	Mobilita s cieľom zlepšiť schopnosť orgánov činných v trestnom konaní vo všeobecnosti;
-	vozidlá, helikoptéry/lietadlá, hliadkujúce vozidlá, snehové skútre, lode, atď.
•	Technické prostriedky s cieľom zlepšiť schopnosť kontroly na vonkajších hraniciach;
-	biometria, ako napr. automatizovaný identifikačný systém na daktyloskopické odtlačky na základe dlhodobej stratégie elektronického prepojenia s cieľom kontrol a dozoru. Systém daktyloskopických odtlačkov by mal byť integrovaný do existujúcich a/alebo elektronicky programovaných databáz daktyloskopických odtlačkov so schopnosťou vyhľadávania; medzinárodná kompatibilita je vítaná;
-	vybavenie na odhaľovanie falšovaných a pozmeňovaných dokladov (docu-boxy)
-	technické vybavenie na kontrolu vozidiel (snímače CO2);
-	počítačové vybavenie:
terminály, počítače; ručné prístroje na kontrolu dokladov.
-	vývoj národnej aplikácie/softvéru na pripojenie sa k SIS II na základe dlhodobej stratégie komputerizácie (kompatibilnej s celkovou národnou stratégiou)
-	pripojenia súvisiace s prípravou budúcich prepojení s národnými a medzinárodnými databázami (vrátane liniek); 
•	Infraštruktúra hraničných priechodov a súvisiacich budov
-	nová výstavba
-	renovácia/rekonštrukcia alebo rozšírenie/modernizácia infraštruktúry hraničných priechodov a súvisiacich budov.
Vzdušné hranice
•	Prispôsobenie medzinárodných letísk so schengenskými štandardami 
(oddelenie intra a extra schengenských cestujúcich)
-	prispôsobenie a prebudovanie existujúcej infraštruktúry letísk,
-	nová výstavba.
•	Technické prostriedky (pozri príslušný bod „Pozemné hranice“), a k tomu, hlavne:
-	Röntgenové zariadenia.
Školenia / Personál
•	Školenie
-	školenia vo všeobecnosti, právny rámec a implementácia Schengenského acquis, obsah a využitie Spoločných manuálov (používaných na vonkajších hraniciach, na pracoviskách SIRENE, SIS, najlepšie praktiky v súvislosti s vízami a readmisiou) 
-	školenia o využívaní technického vybavenia (prístroje, hardvéru a softvéru, technického vybavenia na odhaľovanie falšovaných dokladov, napr. docu-boxy),
-	školenia na vykonávanie spoločných a jednotných kontrol podľa schengenských požiadaviek,
-	jazykové školenia.
Školenia by mali byť uskutočňované na základe všeobecnej a komplexnej stratégie.
•	Vybavenie personálu
-	uniformy a súvisiace príslušenstvo.

Viac podrobností o investíciách súvisiacich s využitím Schengenského informačného systému druhej generácie  (SIS II) bude k dispozícii po tom, čo architektúra tohoto systému bude známa. Napriek tomu, je zrejmé, že v súčasnej dobe by malo byť na národnej úrovni  zabezpečené potrebné počítačové vybavenie vrátane soft/hardvér-u na vonkajších hraniciach, ale aj dostatok policajných vozidiel (napr. mobilné jednotky vykonávajúce dozor/monitorovanie) vybavených s rádio a počítačovým spojením pre účely SIS II. Školenie personálu vo vzťahu k využívaniu SIS II bude tiež veľmi dôležité. V súvislosti s najmodernejším vybavením, napr. optické čítačky dokladov alebo automatizovaný identifikačný systém pre daktyloskopické odtlačky je potrebné zdôrazniť, že takéto zariadenia nemôžu byť vhodne využívané pokiaľ nie sú napojené na národné a medzinárodné databázy so schopnosťou rozsiahleho vyhľadávania cez elektronické čítanie dát uchovávaných v týchto databázach.
Summit EÚ, ktorý sa konal 19. a 20. júna 2003 v Thesalonikách, rozhodol o nevyhnutnosti vytvorenia Vízového informačného systému (VIS), ktorý bude obsahovať informácie o všetkých vydaných vízach v krajinách Schengenskej dohody. Pripojenie sa k tomuto systému bude nevyhnutnou podmienkou na pristúpenie k Schengenskej dohode. Tento systém sa vyvíja paralelne so systémom SIS II. a mal by byť implementovaný súčasne so zavedením SIS II v roku 2007.

B/ Príklady opatrení a investícií nevhodných pre financovanie zo Schengenského prechodného fondu
•	Mzdy
•	Výdavky súvisiace so zriadením pracoviska SIRENE,
•	Investície na zastupiteľské úrady (netýka sa to technického zabezpečenia súvisiaceho s vydávaním víz),
•	Integrácia národných databáz do jednotného informačného systému, ako príprava na prepojenie k SIS II,
•	Investície na záchytné centrá a azylové domy,
•	Investície do prepojení, prostriedkov, hardvéru a softvéru, ktoré nie sú priamo spojené s budúcou vonkajšou hranicou.

IV. Systém finančného riadenia a kontroly Schengenského prechodného fondu

Systém finančného riadenia Schengenského prechodného fondu zahŕňa komplex na seba nadväzujúcich a vzájomne prepojených podsystémov a činností, prostredníctvom ktorých sa zabezpečuje účinné plánovanie, rozpočtovanie, účtovanie, výkazníctvo, platba dodávateľovi, sledovanie finančných tokov a finančná kontrola pri realizácii projektov Schengenského prechodného fondu.
Koncepcia systému finančného riadenia Schengenského prechodného fondu vymedzuje v úvodných častiach právny rámec Schengenského prechodného fondu v ES a SR, hlavné subjekty zapojené do finančného riadenia Schengenského prechodného fondu a definuje vzťahy medzi nimi. V hlavnej časti je stanovený rámec finančného riadenia Schengenského prechodného fondu. Koncepcia v záverečnej časti vymedzuje základné prvky monitoringu, kontroly a auditu projektov realizovaných z finančných prostriedkov Schengenského prechodného fondu.

1. Základné definície a pojmy
Pre účely systému finančného riadenia Schengenského prechodného fondu sa rozumie:
a)	Audit trail – podrobný popis riadenia a realizácie pomoci zo Schengenského prechodného fondu na všetkých úrovniach. Podrobný popis požadovaných informácií pre adekvátny audit trail je uvedený v Prílohe 1 návrhu rozhodnutia Komisie o riadení a monitorovaní Schengenského prechodného fondu.
b)	Centrálna platobná jednotka – správca centrálneho devízového bežného účtu. Centrálnou platobnou jednotkou pre potreby financovania projektov Schengenského prechodného fondu je určená organizačná zložka Ministerstva vnútra SR ako Zodpovedného orgánu.
c)	Centrálny devízový účet – devízový bežný účet mimorozpočtových prostriedkov Ministerstva vnútra SR – centrálnej platobnej jednotky, denominovaný v EUR v Štátnej pokladnici, resp. NBS. 
d)	Certifikácia – potvrdenie správnosti, úplnosti, reálnosti a oprávnenosti výdavkov a efektívnosti systémov riadenia a kontroly Schengenského prechodného fondu.
e)	Dodávateľ – právnická alebo fyzická osoba, ktorá sa ako víťaz verejného obstarávania podieľa na realizácii projektu na základe zmluvy o realizácii projektu financovaného zo Schengenského prechodného fondu uzatvorenej s konečným prijímateľom.
f)	Európsky úrad pre boj proti podvodom (European Anti-Fraud Office, ďalej len „OLAF“) – inštitúcia Európskej komisie, ktorej hlavným poslaním je ochrana finančných záujmov Európskej únie, boj proti podvodom, nezrovnalostiam, korupcii a akýmkoľvek iným nesprávnym aktivitám, vrátane zneužitia úradnej moci v rámci inštitúcií EÚ.
g)	Finančné rozhodnutie – každoročné rozhodnutie EK o poskytnutí nenávratnej finančnej podpory v prospech Slovenskej republiky pre jednotlivé projekty Schengenského prechodného fondu vo forme paušálnej platby.
h)	Konečný prijímateľ (Final Beneficiary) – orgán, organizácia, ktorá má prospech z projektu a je zodpovedná za jeho realizáciu. 
i)	Koordinátor Schengenského prechodného fondu – vedúci oddelenia Národného Schengenského informačného systému Úradu medzinárodnej policajnej spolupráce Prezídia Policajného zboru SR. Zabezpečuje koordináciu Schengenského prechodného fondu v podmienkach SR, priamu komunikáciu a spoluprácu medzi Európskou komisiou a Slovenskou republikou.
j)	Národná implementačná stratégia – systém národnej koordinácie, vecnej orientácie projektov a spôsobu zabezpečenia finančných tokov ku konečným prijímateľom.
k)	Oprávnené výdavky – výdavky, ktoré boli skutočne realizované v rámci obdobia stanoveného v rozhodnutí o poskytnutí pomoci vo forme výdavkov konečného prijímateľa, a ktoré boli realizované  v súlade s kritériami výberu stanovenými Európskou komisiou.
l)	Platobná jednotka – organizačná zložka ústredného orgánu štátnej správy zodpovedná za príjem a prevod prostriedkov ES. V prípade ak konečný prijímateľ nie je ústredným orgánom štátnej správy platobná jednotka zabezpečuje prevod finančných prostriedkov konečnému prijímateľovi. 
m)	Projekt – obsahovo a formálne podrobne vypracovaný plán aktivít obsahujúci popis situácie a vzťahov, inštitucionálny rámec, finančné krytie a technické aspekty realizácie, prezentovaný spravidla formou štandardizovaného projektového formulára.
n)	Riadiaci výbor – zriadený za účelom riadenia podpory zo Schengenského prechodného fondu. Orgán zodpovedný za posudzovanie a schvaľovanie spracovaných projektov, monitorovanie a hodnotenie realizácie projektov. 
o)	Schengenský prechodný fond – dočasný nástroj, ktorého účelom je pomôcť oprávnenému členskému štátu v období odo dňa pristúpenia do konca roka 2006 financovať opatrenia na nových vonkajších hraniciach EÚ, ktorými sa vykonáva Schengenské acquis a kontrola vonkajších hraníc.
p)	Štátna pokladnica – inštitúcia zabezpečujúca centralizáciu príjmov a realizáciu výdavkov štátneho a verejného rozpočtu a dennú likviditu štátneho rozpočtu.
q)	Zmluva o budúcej zmluve s ústredným orgánom štátnej správy alebo konečným prijímateľom – zmluva sa uzatvára medzi Zodpovedným orgánom a ústredným orgánom štátnej správy alebo konečným prijímateľom. Zmluva obsahuje predpokladanú výšku príspevku zo Schengenského prechodného fondu, ktorá zohľadňuje požadovanú sumu uvedenú v schválenom projekte konečného prijímateľa.
r)	Zmluva o poskytnutí finančnej pomoci zo Schengenského prechodného fondu – podrobná zmluva uzatvorená medzi Zodpovedným orgánom a ústredným orgánom štátnej správy alebo konečným prijímateľom na základe výsledkov verejného obstarávania. Zmluva o poskytnutí finančnej pomoci obsahuje celkovú výšku príspevku zo Schengenského prechodného fondu, ktorá závisí od výsledku verejného obstarávania.
s)	Zmluva o realizácii projektu financovaného zo Schengenského prechodného fondu („Zmluva“) – podrobná zmluva uzatvorená medzi konečným prijímateľom a dodávateľom, ktorá podrobne určuje podmienky realizácie projektu alebo jeho časti dodávateľom, práva a povinnosti zúčastnených strán, harmonogram a podmienky platieb a prípadných subdodávateľov. 
t)	Zodpovedný orgán – orgán zodpovedný za celkovú implementáciu Schengenského prechodného fondu. V podmienkach Slovenskej republiky je týmto orgánom Ministerstvo vnútra SR. 
u)	Zúčtovací doklad – doklad dokazujúci uskutočňovanie výdavku, t.j. doklad o uskutočnení plnenia dodávky stavby, tovaru alebo služby a o jeho zaplatení zo strany konečného prijímateľa.

2. Legislatíva Európskych spoločenstiev a Slovenskej republiky
Koncepcia systému finančného riadenia Schengenského prechodného fondu je vypracovaná v súlade s právnymi predpismi Európskych spoločenstiev (ďalej len „ES“) a Slovenskej republiky (ďalej len „SR“) a inými dokumentmi, najmä:

a)	Medzinárodné zmluvy
•	Zmluva o pristúpení k Európskej únii 2003, článok 35 Aktu o podmienkach pristúpenia
•	Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, podpísaná dňa 7. februára 1992
b)	Legislatíva ES 
•	Nariadenie Rady (ES, Euratom) 95/2988/ES z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev
•	Nariadenie Rady 96/2185/ES z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Európskou komisiou za účelom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi
•	Nariadenie Rady  (ES, Euratom) 2002/1605/ES z 25. júna 2002 o finančnom nariadení vzťahujúcom sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev
•	Nariadenie Európskej komisie (ES, Euratom) 2002/2342/ES z 23. decembra 2002, ktoré stanovuje detailné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES, Euratom) 2002/1605/ES o finančnom nariadení vzťahujúcom sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev
c)	Legislatíva SR
•	Zákon NR SR č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov
•	Zákon č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
•	Zákon č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov
•	Zákon NR SR č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov
•	Zákon č. /2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty
•	Zákon č. 440/2000 Z. z. o správach finančnej kontroly v znení zákona NR SR č. 150/2001    Z. z.
•	Zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov
•	Zákon č. 523/2003 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov
d)	Ostatné dokumenty
•	Uznesenie vlády SR č. 513/2003 k Návrhu na zriadenie Riadiaceho výboru pre potreby koordinácie Schengenského prechodného fondu
•	Návrh rozhodnutia Komisie o riadení a monitorovaní Schengenského prechodného fondu 
3.	
Subjekty zapojené do systému finančného riadenia Schengenského prechodného fondu a ich zodpovednosti
Do systému finančného riadenia Schengenského prechodného fondu sú zapojené nasledovné subjekty:
-	Zodpovedný orgán
-	Riadiaci výbor
-	Koordinátor Schengenského prechodného fondu
-	Oddelenie Národného Schengenského informačného systému
-	Centrálna platobná jednotka
-	Platobné jednotky 
-	Kontrolné útvary ústredných orgánov štátnej správy
-	Sekcia kontrolná MF SR
-	Správy finančnej kontroly
-	Útvary vnútorného auditu ústredných orgánov štátnej správy
-	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky
3.1. Zodpovedný orgán
V rámci systému finančného riadenia a kontroly Schengenského prechodného fondu je podmienkach Slovenskej republiky Zodpovedným orgánom Ministerstvo vnútra SR. Ministerstvo vnútra SR je orgán zodpovedný za celkovú implementáciu Schengenského prechodného fondu.
3.2. Riadiaci výbor
Vláda SR uznesením č. 513/2003 z 18. júna 2003 rozhodla o zriadení Riadiaceho výboru pre potreby koordinácie Schengenského prechodného fondu. Vzhľadom na medzirezortný charakter implementácie Schengenského acquis v SR budú prostriedky Schengenského prechodného fondu čerpať okrem Ministerstva vnútra SR aj Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR a Ministerstvo financií SR – Colné riaditeľstvo SR.
Za účelom zabezpečenia kontinuity plnenia úloh Schengenského akčného plánu SR a úloh nevyhnutných pre dosiahnutie schengenských štandardov bol pre potreby koordinácie Schengenského prechodného fondu  zriadený Riadiaci výbor, ktorého zloženie je nasledovné: Prezident Policajného zboru, Koordinátor Schengenského prechodného fondu, generálny riaditeľ sekcie pre európske záležitosti ÚV SR, riaditeľ odboru súhrnných finančných vzťahov k rozpočtu ES MF SR, generálny riaditeľ všeobecnej sekcie MV SR, generálny riaditeľ sekcie civilného letectva MDPaT SR, riaditeľ odboru európskych záležitostí a zahraničných vzťahov MV SR, riaditeľ medzinárodného odboru GP SR, riaditeľ odboru informatiky a špeciálneho spojenia MZV SR, riaditeľ finančného odboru CR SR, riaditeľ úradu hraničnej a cudzineckej polície Prezídia PZ. 
Riadiaci výbor je zodpovedný predovšetkým za nasledovné úlohy:
a)	schválenie Národnej implementačnej stratégie Schengenského prechodného fondu;
b)	schvaľovanie podmienok výberových konaní;
c)	schvaľovanie projektov konečných prijímateľov predložených oddelením Národného Schengenského informačného systému; 
d)	zabezpečenie správnosti vykonávania právomocí oddelenia Národného Schengenského informačného systému;
e)	schvaľovanie výročnej a záverečnej správy o realizácii projektov Schengenského prechodného fondu;
f)	priebežné hodnotenie realizácie Schengenského prechodného fondu;
g)	priebežné hodnotenie realizácie projektov, prijímanie nevyhnutných opatrení na odstránenie zistených nedostatkov.
Riadiaci výbor Schengenského prechodného fondu zaistí koordináciu pomoci medzi Schengenským prechodným fondom, nástrojom pre predvstupovú štrukturálnu politiku - ISPA, Phare, Sapard, štrukturálnymi operáciami, Finančným nástrojom EEA, Vnútornými politikami ES a pomocou z Európskej investičnej banky a ďalších medzinárodných finančných inštitúcií.
3.3. Koordinátor Schengenského prechodného fondu a oddelenie Národného Schengenského informačného systému
Oddelenie Národného Schengenského informačného systému je v rámci organizačnej štruktúry Ministerstva vnútra SR súčasťou Úradu medzinárodnej policajnej spolupráce Prezídia Policajného zboru SR. 
Koordinátorom Schengenského prechodného fondu je vedúca oddelenia Národného Schengenského informačného systému. Koordinátor Schengenského prechodného fondu zabezpečuje spoluprácu a komunikáciu s Európskou komisiou a koordináciu Schengenského prechodného fondu v podmienkach Slovenskej republiky.
Oddelenie Národného Schengenského informačného systému je zodpovedné predovšetkým za nasledovné úlohy:
a)	vypracovanie Národnej implementačnej stratégie Schengenského prechodného fondu;
b)	prijímanie návrhov projektov konečných prijímateľov;
c)	posudzovanie návrhov predložených projektov z hľadiska vecnej opodstatnenosti a formálnej správnosti;
d)	predkladanie návrhov projektov na schválenie Riadiacemu výboru;
e)	predbežné overovanie reálnosti, oprávnenosti, správnosti, aktuálnosti a neprekrývania sa nárokovaných výdavkov konečného prijímateľa;
f)	kontrolu fyzickej realizácie vybraných projektov (kontrolu na mieste);
g)	schvaľovanie žiadostí konečných prijímateľov o platbu na základe oprávnených výdavkov;
h)	poskytnutie originálu príp. rovnopisu ním schválených žiadostí konečných prijímateľov o platbu centrálnej platobnej jednotke a platobným jednotkám;
i)	zabezpečenie monitorovania a hodnotenia implementácie projektov priamo u konečných prijímateľov;
j)	vypracovanie odhadu čerpania zo Schengenského prechodného fondu (indikatívne plánovanie) pre príslušný a nasledujúci rok, ktorý predkladá Riadiacemu výboru;
k)	vypracovanie prehlásenia o overení oprávnenosti výdavkov a jeho predloženie centrálnej platobnej jednotke na zostavenie a certifikáciu výkazu výdavkov;
l)	vypracovanie výročnej a záverečnej správy o realizácii pomoci a jej predloženie Európskej komisii po jej schválení Riadiacim výborom;
m)	poskytovanie požadovaných údajov Európskej komisii v elektronickej alebo písomnej forme;
n)	uchovávanie všetkých podkladov vzťahujúcich sa na výdavky a kontrolu pomoci ES minimálne po dobu 10 rokov od prvej paušálnej platby z EK.
3.4. Centrálna platobná jednotka
Centrálnou platobnou jednotkou pre potreby financovania projektov Schengenského prechodného fondu je určená organizačná zložka Zodpovedného orgánu – Finančný odbor Všeobecnej sekcie MV SR.
Centrálna platobná jednotka (ďalej len „CPJ“) vo vzťahu k finančnému riadeniu Schengenského prechodného fondu zabezpečuje:
a)	koordináciu prípravy všetkých pracovných postupov súvisiacich s príjmom paušálnej platby (v spolupráci s MF SR) od EK a výkonu týchto činností;
b)	príjem prostriedkov ES na devízový bežný MV SR (účet centrálnej platobnej jednotky);
c)	vykonávanie predbežnej finančnej kontroly pred platbou;
d)	pred certifikáciou získanie overenia o postupoch oddelenia Národného Schengenského informačného systému a platobnej jednotky, že výkaz výdavkov zahŕňa výlučne oprávnené a aktuálne výdavky hradené počas obdobia oprávnenosti, boli vykonané kontroly dodávok financovaných stavieb, tovarov a služieb, nárokované výdavky sú reálne, postupovalo sa v súlade s predpismi ES, existuje podporná dokumentácia, uchováva a dodržiava sa audit trail;
e)	zostavenie, certifikáciu a prostredníctvom Koordinátora Schengenského prechodného fondu predloženie výkazu výdavkov Európskej komisii na základe overenia vypracovaných oddelením Národného Schengenského informačného systému;
f)	prevod finančných prostriedkov z devízového bežného účtu MV SR (účet centrálnej platobnej jednotky) na devízový bežný účet platobných jednotiek na základe žiadosti konečného prijímateľa o platbu schválenej oddelením Národného Schengenského informačného systému;
g)	vedenie účtovníctva, výkazníctvo a uchovávanie účtovných dokladov v súlade s právnymi predpismi EÚ a SR;
h)	vedenie knihy dlžníkov;
i)	vrátenie neoprávnene použitých alebo nevyužitých prostriedkov Európskej komisii, vrátane úrokov z omeškania;
j)	zhromažďovanie údajov do správy o zistených nezrovnalostiach a zaslanie podkladov Centrálnemu kontaktnému orgánu pre OLAF v SR na Úrade vlády SR.

3.5. Platobné jednotky
Platobnými jednotkami pre potreby systému finančného riadenia sú organizačné zložky ústredných orgánov štátnej správy zapojených do realizácie Schengenského prechodného fondu.

Tabuľka č. 1: 
Inštitucionálne usporiadanie platobných jednotiek pre Schengenský prechodný fond pre obdobie 2004-2006:
Rezort	Organizačná zložka	
Ministerstvo vnútra SR	Ekonomický odbor Všeobecnej sekcie MV SR	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	Sekcia rozpočtu a vnútornej ekonomiky	
Colné riaditeľstvo SR 	Oddelenie rozpočtu odboru ekonomiky a materiálovo technického zabezpečenia	
Ministerstvo zahraničných vecí SR	Zástupcovia sekcie ekonomickej a všeobecnej správy a sekcie administratívy, logistiky a informatiky	

Platobné jednotky zodpovedajú za nasledovné úlohy: 
a)	vykonávanie predbežnej finančnej kontroly pred platbou v súlade s § 9 zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorá zahŕňa formálnu kontrolu dokumentov predložených oddelením Národného Schengenského informačného systému a kontrolu súladu žiadostí s finančným plánom projektu;
b)	vyplnenie a predkladanie žiadostí o realizáciu platby v prospech konečného prijímateľa alebo dodávateľa centrálnej platobnej jednotke; 
c)	prevod prostriedkov EÚ na účet konečného prijímateľa alebo dodávateľa prostredníctvom Štátnej pokladnice na základe žiadosti schválenej oddelením Národného Schengenského informačného systému; 
d)	vedenie účtovníctva, výkazníctvo a uchovávanie dokladov v súlade s právnymi predpismi EÚ a SR;
e)	bezodkladné informovanie centrálnej platobnej jednotky, oddelenia Národného Schengenského informačného systému a správy finančnej kontroly o zistených nezrovnalostiach;
f)	vypracovanie a predkladanie pokladov k správam o nezrovnalostiach centrálnej platobnej jednotke pre potreby EK;
g)	vypracovanie a predkladanie podkladov k výkazu výdavkov centrálnej platobnej jednotky.
3.6. Subjekty vykonávajúce kontrolu fyzickej realizácie projektu
Kontrolu fyzickej realizácie projektu uskutočňuje:
•	Konečný prijímateľ
Konečný prijímateľ v spolupráci s oddelením Národného Schengenského informačného systému je povinný pred prevodom prostriedkov dodávateľovi vykonať kontrolu na mieste a vecnú a formálnu kontrolu každej faktúry (v prípade Ministerstva zahraničných vecí SR sa kontrolou na mieste rozumie aj kontrola dodávky do skladu). Fyzickú kontrolu uskutočňuje na to určený útvar v rámci organizačnej štruktúry príslušného ústredného orgánu štátnej správy. 
•	oddelenie Národného Schengenského informačného systému
Oddelenie Národného Schengenského informačného systému  v spolupráci s konečným prijímateľom je povinné pred prevodom prostriedkov dodávateľovi vykonať kontrolu na mieste a vecnú a formálnu kontrolu každej faktúry.
•	Certifikátor centrálnej platobnej jednotky
Certifikátor centrálnej platobnej jednotky sa môže zúčastňovať výkonu kontroly na mieste vykonávanej konečným prijímateľom a oddelením Národného Schengenského informačného systému. 
Podrobné pokyny týkajúce sa výkonu kontroly fyzickej realizácie projektov Schengenského prechodného fondu vydá oddelenie Národného Schengenského informačného systému.
V prípade, že počas kontroly oprávnenosti výdavkov sa zistí neoprávnené použitie výdavkov, ktoré nebolo odhalené pri predbežnej kontrole realizovanej dodávky, zníži sa pomoc pri ďalšej platbe o neoprávnene použitú časť, ak to nie je možné, konečný prijímateľ okamžite vyzve dodávateľa o vrátenie neoprávnenej časti už vykonanej platby do 5 kalendárnych dní.
V prípade, že dodávateľ nevráti neoprávnene použité finančné prostriedky v stanovenom termíne, dočasne sa zastaví projekt a začne sa proces vymáhania neoprávnene použitých finančných prostriedkov v súlade s § 47 zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov.
3.7. Sekcia kontrolná Ministerstva financií SR
Sekcia kontrolná Ministerstva financií SR je subjektom zodpovedným za koordináciu plánovania a výkonu kontroly vzoriek projektov (minimálnej 10 % kontroly celkových alokovaných prostriedkov Schengenského prechodného fondu v období rokov 2004 - 2006). Nižšie uvedené úlohy v rámci tejto sekcie zabezpečuje odbor finančnej kontroly prostriedkov ES.
Sekcia kontrolná Ministerstva financií SR je vo vzťahu k Schengenskému prechodnému fondu zodpovedná najmä za:
a)	koordináciu plánovania a výkonu minimálnej 10 % kontroly, ktorej výsledky zhromažďuje a predkladá centrálnej platobnej jednotke;
b)	vypracovanie plánu minimálnych 10 % kontrol celkových alokovaných prostriedkov Schengenského prechodného fondu na základe informácií o čerpaní prostriedkov Schengenského prechodného fondu a čiastkových plánov kontrolných útvarov príslušných ústredných orgánov štátnej správy;
c)	zabezpečenie minimálnej 10 % kontroly celkových alokovaných prostriedkov Schengenského prechodného fondu pred ukončením pomoci v súlade s plánom minimálnych 10 % kontrol alebo z vlastnej iniciatívy prostredníctvom príslušnej správy finančnej kontroly a kontrolných útvarov príslušných ústredných orgánov štátnej správy;
d)	rozhodovanie v správnom konaní vo veciach porušenia rozpočtovej disciplíny na základe vykonaných kontrol.
3.8. Kontrolné útvary ústredných orgánov štátnej správy 
Kontrolné útvary ústredných orgánov štátnej správy, ktoré sa môžu zapojiť do realizácie Schengenského prechodného fondu zodpovedajú za:
a)	vykonávanie minimálnej 10 % kontroly celkových alokovaných prostriedkov Schengenského prechodného fondu v súlade s plánom minimálnych 10 % kontrol vypracovaných sekciou kontrolnou MF SR;
b)	zabezpečenie kontroly oprávnenosti realizovanej dodávky v spolupráci s oddelením Národného Schengenského informačného systému;
c)	kontrolu dodržiavania všeobecne záväzných právnych predpisov pri vykonávaní finančnej kontroly;
d)	kontrolu dodržiavania zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorú vykonáva kontrolný útvar MF SR;
e)	predkladanie správ o výsledku kontroly prostredníctvom sekcie kontrolnej MF SR centrálnej platobnej jednotke, Riadiacemu výboru, vedúcemu príslušného ústredného orgánu štátnej správy a Koordinátorovi Schengenského prechodného fondu.
3.9. Útvary vnútorného auditu ústredných orgánov štátnej správy
Útvary vnútorného auditu ústredných orgánov štátnej správy, ktoré sa môžu zapojiť do realizácie Schengenského prechodného fondu sú zriadené v súlade so zákonom č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Vnútorný audítor na ústredných orgánoch štátnej správy v rámci svojej činnosti hodnotí účinnosť systému vnútornej kontroly. Postavenie vnútorného audítora je nezávislé, pretože pri výkone svojej činnosti je viazaný len ústavou, zákonmi a všeobecne záväznými právnymi predpismi a je oprávnený určiť auditovaný subjekt, typ vnútorného auditu a termín vykonania vnútorného auditu.
3.10. Správy finančnej kontroly
Správy finančnej kontroly – rozpočtové organizácie so sídlom v Bratislave, Zvolene a Košiciach s pôsobnosťou v územných obvodoch v jednotlivých krajoch SR. Správy finančnej kontroly sú v rozsahu svojej pôsobnosti samostatnými kontrolnými orgánmi, ktoré:
a)	vykonávajú minimálne 10 % kontrolu celkových alokovaných prostriedkov Schengenského prechodného fondu;
b)	spolupracujú s Európskou komisiou a Účtovným dvorom Európskych spoločenstiev;
c)	vymáhajú odvody a penále za neoprávnené použitie alebo zadržanie prostriedkov štátneho rozpočtu, štátnych fondov, Európskych spoločenstiev a iných prostriedkov zo zahraničia na financovanie projektov na základe medzinárodných zmlúv.
3.11. Centrálny kontaktný orgán pre OLAF v Slovenskej republike
Úlohu Centrálneho kontaktného orgánu pre OLAF v SR plní sekcia kontroly Úradu vlády SR. Tento orgán je zodpovedný najmä za vypracovanie Správy o nezrovnalostiach na základe podkladov od centrálnej platobnej jednotky a jej predkladanie OLAF-u v Európskej komisii.  

4. Finančné riadenie Schengenského prechodného fondu
Projekty podporované zo Schengenského prechodného fondu sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev. Zo Schengenského prechodného fondu sa môže pomoc Spoločenstva poskytnúť až do výšky 100 %. Národné spolufinancovanie projektov nie je podmienkou čerpania prostriedkov Schengenského prechodného fondu. V rokoch 2004 – 2006 sa nepočíta so spolufinancovaním zo štátneho rozpočtu SR. 
4.1. Podpora v rámci Schengenského prechodného fondu 
Podpora v rámci Schengenského prechodného fondu zahŕňa oblasti činností stanovené v Zmluve o pristúpení k Európskej únii 2003, článok 35 Aktu o podmienkach pristúpenia. Aktivity oprávnené na poskytnutie pomoci zo Schengenského prechodného fondu musia spadať úplne alebo čiastočne do Schengenského acquis a musia byť určené na ďalšie posilnenie a zmodernizovanie kontroly vonkajších hraníc EÚ.
Obdobie oprávnenosti výdavkov sa začína 1. mája 2004 a končí 31. decembra 2006. Oprávnenosť čerpania prostriedkov zo Schengenského prechodného fondu vzniká 1. januára 2004, ale vyplácanie týchto finančných prostriedkov sa môže realizovať až od dátumu vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie 1. mája 2004. Výdavky na infraštruktúru, ktoré vznikli v období medzi 1. januárom 2004 a 30. aprílom 2004 môžu byť pokryté zo Schengenského prechodného fondu za podmienky, že prijímateľská krajina splnila ustanovenia článku 35 (3) Aktu o podmienkach pristúpenia a článku 3 rozhodnutia o riadení a monitorovaní Schengenského prechodného fondu. Platby sa musia uskutočniť v rámci 3 rokov od poskytnutia prvej paušálnej platby EK. Výdavkami sa rozumejú náklady vzniknuté ako výsledok poskytnutej služby, dodania tovaru alebo uskutočnenej práce.
Pre zabezpečenie súladu s politikami a opatreniami Spoločenstva a súladu s finančným nariadením, ktoré sa uplatňuje na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev vzniká povinnosť koordinovať využitie prostriedkov Schengenského prechodného fondu s pomocou z ostatných nástrojov Spoločenstva,. Aktivity financované zo Schengenského prechodného fondu musia byť v súlade s ustanoveniami Zmlúv, nástrojmi prijatými na ich základe a s politikami Spoločenstva týkajúcich sa ochrany životného prostredia, dopravy, trans-európskych sietí, hospodárskej súťaže.
Na základe predloženia indikatívnych plánov spolu s predložením všetkých opatrení a podmienok nevyhnutných pre realizáciu činností Schengenského prechodného fondu Európskej komisii, každoročne, od roku 2004 do roku 2006, Európska komisia prijme pre Slovenskú republiku finančné rozhodnutie. Toto rozhodnutie bude oznámené Slovenskej republike a bude prijaté v prípade, že Európskej komisii budú poskytnuté nasledovné informácie:
a)	ustanovený Zodpovedný orgán zodpovedný za celkovú realizáciu Schengenského prechodného fondu v podmienkach Slovenskej republiky;
b)	meno kontaktného bodu a taktiež číslo bankového účtu, na ktorý sa prevedú finančné prostriedky;
c)	popis systémov riadenia, kontroly a overovania.

Indikatívne plánovanie musí obsahovať nasledujúce informácie:
a)	názov orgánu Zodpovedného za riadenie a realizáciu Schengenského prechodného fondu;
b)	povaha investície a jej popis, odhadované náklady a jej lokalizácia;
c)	časový harmonogram realizácie Schengenského prechodného fondu, s určením časti nákladov spadajúcich do oprávneného obdobia Schengenského prechodného fondu;
d)	informácie o predpokladanom doplňujúcom financovaní z iných zdrojov vrátane iných zdrojov Spoločenstva.
Systém riadenia a kontroly prostriedkov Schengenského prechodného fondu by mal poskytovať dostatočný audit trail. Popis požadovaných informácií pre audit trail je uvedený v prílohe II návrhu rozhodnutia Komisie o riadení a monitorovaní Schengenského prechodného fondu.
•	Technická asistencia
Suma nepresahujúca 1 % z celkového ročného príspevku pre Slovenskú republiku zo Schengenského prechodného fondu členský štát sa môže vyčleniť na technickú a administratívnu pomoc pri príprave, monitoringu a hodnotení činností v rámci zodpovedností Slovenskej republiky za implementáciu aktivít podporovaných zo Schengenského prechodného fondu.
4.2. Financovanie zo zdrojov ES
Z prostriedkov Schengenského prechodného fondu sa ku dňu pristúpenia Slovenskej republiky do Európskej únie, ako oprávnenému členskému štátu, poskytnú tieto paušálne platby:
Tabuľka č. 2:
Prehľad paušálnych platieb Schengenského prechodného fondu pre obdobie 2004 – 2006
	v stálych cenách2	v bežných cenách3	
	mil. EUR	mil. SKK4	mil. EUR	mil. SKK	
2004	15,933	653,253 	17,6420 	723,3225 	
2005	15,933 	653,253 	17,7306 	726,9551 	
2006	15,933 	653,253 	18,0852 	741,4942 	
Spolu (po zaokrúhlení)	47,800	1 959,800	53,4578	2 191,7718	
 
Príspevok Európskej komisie Slovenskej republike poskytovaný v rámci Schengenského prechodného fondu sa stanovuje ako paušálna platba pre konkrétny rok, na obdobie rokov 2004 – 2006 v celkovom objeme 2 191 771 800 Sk v bežných cenách.
Poskytnuté paušálne platby sa musia využiť počas obdobia troch rokov od prvej platby, do 31. decembra 2006.
Všetky nevyužité alebo neoprávnené použité prostriedky sa vracajú Európskej komisii.

4.3. Systém informačných a finančných tokov
4.3.1. Toky žiadostí a súvisiace činnosti
Žiadosť o platbu
a)	Dodávateľ v zmysle zmluvných podmienok s konečným prijímateľom a v súlade s finančným plánom projektu predloží, do 2 pracovných dní od dátumu vystavenia zúčtovacieho dokladu dodávateľom, originál zúčtovacieho dokladu na preplatenie konečnému prijímateľovi.
b)	Konečný prijímateľ predloží originál zúčtovacieho dokladu oddeleniu Národného Schengenského informačného systému maximálne do 3 pracovných dní od dňa predloženia zúčtovacieho dokladu dodávateľom.
Kontrola oprávnenosti realizovanej dodávky
Do lehoty splatnosti zúčtovacieho dokladu, ktorá bude stanovená na 40 kalendárnych dní sa uskutoční predbežná kontrola oprávnenosti realizovanej dodávky. Predbežná kontrola realizovanej dodávky trvá najviac 15 pracovných dní. Predbežnú kontrolu oprávnenosti realizovanej dodávky, alebo služby, vrátane schválenia alebo zamietnutia platby oddelením Národného Schengenského informačného systému, vykonáva konečný prijímateľ v spolupráci s oddelením Národného Schengenského informačného systému na primeranej úrovni pre zamedzenie vzniku neoprávnených použitých finančných prostriedkov po jej uskutočnení. Finančné prostriedky sa vyplatia až po vykonaní kontroly na mieste realizácie projektu pred každou platbou. Kontrola bude zameraná na dodržiavanie podmienok „Zmluvy“ a na zistenie súladu vynaložených nákladov s nákladmi, ktoré sú uznateľné pre daný projekt. Dodávateľ musí umožniť výkon kontroly oprávnenosti realizovanej dodávky a oprávnenosti požiadavky o platbu.
Schválenie platby
a)	Po vykonaní predbežnej kontroly oddelenie Národného Schengenského informačného systému schváli alebo zamietne platbu.
b)	Schválenie platby oddelenie Národného Schengenského informačného systému bezodkladne oznámi centrálnej platobnej jednotke a platobnej jednotke a zároveň predloží kópiu zúčtovacieho dokladu platobnej jednotke a kópiu zúčtovacieho dokladu centrálnej platobnej jednotke.
Žiadosť o platbu platobnej jednotky na centrálnu platobnú jednotky
Platobná jednotka predloží schválenú žiadosť o platbu v prospech konečného prijímateľa (nie je súčasťou ústredného orgánu štátnej správy) alebo dodávateľa centrálnej platobnej jednotke.
Žiadosť o vstup do záväzku sa Štátnej pokladnici predkladá v čase predloženia a spracovania žiadosti o platbu platobnou jednotkou a centrálnou platobnou jednotkou v informačnom systéme účtovníctva fondov.
Žiadosť o realizáciu platby
•	Konečný prijímateľ je zároveň ústredným orgánom štátnej správy
a1)	Žiadosť o realizáciu platby predloží centrálna platobná jednotka (klient Štátnej pokladnice) Štátnej pokladnici po schválení platby oddelením Národného Schengenského informačného systému v prospech platobnej jednotky najneskôr 12 pracovných dní pred lehotou splatnosti zúčtovacieho dokladu.
b1)	Žiadosť o realizáciu platby v prospech dodávateľa (nie je klientom Štátnej pokladnice), ktorá je na základe zúčtovacieho dokladu faktúra, predloží platobná jednotka (klient Štátnej pokladnice) Štátnej pokladnici najneskôr 10 kalendárnych dní pred lehotou odpísania z účtu, pričom postupuje podľa s § 10 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
•	Konečný prijímateľ nie je súčasťou ústredného orgánu štátnej správy
a2)	Žiadosť o realizáciu platby predloží centrálna platobná jednotka (klient Štátnej pokladnice) Štátnej pokladnici po schválení platby oddelením Národného Schengenského informačného systému v prospech platobnej jednotky najneskôr 12 pracovných dní pred lehotou splatnosti zúčtovacieho dokladu.
b2)	Platobná jednotka uskutočňuje prevod finančných prostriedkov konečnému prijímateľovi na základe žiadosti o realizáciu platby v prospech konečného prijímateľa. Žiadosť o realizáciu predloží platobná jednotka Štátnej pokladnici najneskôr 10 kalendárnych dní pred lehotou odpísania z účtu, pričom postupuje podľa s § 10 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
V súlade so zákonom č. 510/2002 Z. z. o platobnom styku je prevod v cudzej mene zadaný príkazcom, ktorý je klientom Štátnej pokladnice príjemcovi, ktorý nie je klientom Štátnej pokladnice, cezhraničným prevodom. Prevody v cudzej mene v rámci Štátnej pokladnice sa budú realizovať ako tuzemské prevody. Poplatky za prevod finančných prostriedkov medzi príkazcom, ktorý je klientom Štátnej pokladnice a príjemcom, ktorý nie je klientom Štátnej pokladnice, hradí príkazca. 
4.3.2. Systém finančných tokov
•	Platba z Európskej komisie na účet centrálnej platobnej jednotky (centrálny devízový účet)
Platby paušálnych súm finančných prostriedkov Schengenského prechodného fondu v zmysle zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov sú prevedené z príslušného účtu Európskej komisie na centrálny devízový, mimorozpočtový účet bežný Ministerstva vnútra SR – centrálnej platobnej jednotky, denominovaný v EUR v Štátnej pokladnici.
•	Prevod prostriedkov z centrálneho devízového účtu na účty platobných jednotiek
Štátna pokladnica prevádza finančné prostriedky z centrálneho devízového, mimorozpočtového účtu na devízové, mimorozpočtové účty platobných jednotiek po potvrdení oprávnenosti výdavkov a schválením platby oddelením Národného Schengenského informačného systému na základe žiadosti o realizáciu platby vyhotovenej centrálnou platobnou jednotkou najneskôr 12 pracovných dní pred lehotou splatnosti zúčtovacieho dokladu.
Platobná jednotka bude realizovať bezhotovostnou formou v EUR všetky finančné operácie týkajúce sa implementácie projektu financovaného zo Schengenského prechodného fondu výhradne prostredníctvom jej bankového účtu. Tým sa zabezpečí prehľadnosť a kontrolovateľnosť všetkých finančných operácií týkajúcich sa daného projektu. Platobná jednotka je povinná viesť vo svojom účtovníctve prostriedky Schengenského prechodného fondu v osobitnom účtovnom okruhu. Konečný prijímateľ hradí bankové poplatky a dane z úrokov vzniknutých na jeho účte. Pripísané úroky k účtu konečného prijímateľa určeného pre prostriedky Schengenského prechodného fondu tvoria finančný zdroj pre účely Schengenského prechodného fondu. 
•	Prevod z účtov platobných jednotiek na účty dodávateľov
Štátna pokladnica uskutočňuje platbu dodávateľom v lehote splatnosti predloženej faktúry v zmysle žiadosti o realizáciu platby vyhotovenej platobnou jednotkou, ktorá ju predkladá najneskôr 10 kalendárnych  dní pred lehotou splatnosti zúčtovacieho dokladu.
Prevod finančných prostriedkov sa uskutočňuje v EUR podľa podmienok stanovených v zmluve o realizácii projektu financovaného zo Schengenského prechodného fondu uzatvorenej medzi konečným prijímateľom a dodávateľom.
- Konečný prijímateľ nie je súčasťou ústredného orgánu štátnej správy
Platobná jednotka uskutočňuje prevod finančných prostriedkov konečnému prijímateľovi na základe žiadosti o realizáciu platby v prospech konečného prijímateľa. Žiadosť o realizáciu predloží platobná jednotka Štátnej pokladnici najneskôr 10 kalendárnych dní pred lehotou odpísania z účtu, pričom postupuje podľa s § 10 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
Štátna pokladnica uskutočňuje platbu konečnému prijímateľovi v lehote splatnosti predloženej faktúry v zmysle žiadosti o realizáciu platby vyhotovenej platobnou jednotkou, ktorá ju predkladá najneskôr 10 kalendárnych dní pred lehotou odpísania z účtu.
Prevod finančných prostriedkov sa uskutočňuje v EUR podľa podmienok stanovených v zmluve o realizácii projektu financovaného zo Schengenského prechodného fondu uzatvorenej medzi konečným prijímateľom a dodávateľom.
Konečný prijímateľ si otvorí osobitný účet v komerčnej banke a finančné prostriedky zo Schengenského prechodného fondu mu budú prevedené bezhotovostne len na tento účet.
4.4. Systém účtov
Pri finančnom riadení Schengenského prechodného fondu sa používajú nasledovné účty:
1	Centrálny devízový účet
 Účet CPJ na MV SR	
Mena	EUR	
Dispozičné právo	Centrálna platobná jednotka 	
Vedený v 	Štátnej pokladnici, resp. NBS	
Vzťah k rozpočtu	Mimorozpočtový, devízový	
Pre prostriedky	ES	
2	Účet platobnej jednotky (konečný prijímateľ je zároveň ústredným orgánom štátnej správy)	
Mena	EUR	
Dispozičné právo	Platobná jednotka 	
Vedený v 	Štátnej pokladnici, resp. NBS	
Vzťah k rozpočtu	Mimorozpočtový, devízový	
Pre prostriedky	ES	

3	Účet konečného prijímateľa
(v prípade ak nie je súčasťou ústredného orgánu štátnej správy) 	
Mena	EUR 	
Dispozičné právo	Konečný prijímateľ 	
Vedený v 	Komerčnej banke	
Vzťah k rozpočtu	Mimorozpočtový, devízový	
Pre prostriedky	ES a DPH	

1. Centrálny devízový účet, účet Centrálnej platobnej jednotky na MV SR
•	účet devízový, mimorozpočtový;
•	účet pre prostriedky ES je vedený v Štátnej pokladnici a operácie na tomto účte sa vykonávajú na základe § 10 zákona č. 291/2001 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, resp. v Národnej banke Slovenska;
•	účet je vedený v EUR;
•	oprávnenie disponovať s finančnými prostriedkami tohto účtu majú poverení pracovníci centrálnej platobnej jednotky;
•	účet pre prostriedky ES je úročený a úrok vzniknutý na účte sa použije na projekty Schengenského prechodného fondu;
•	bankové poplatky, náklady na dane z úrokov sú hradené z kapitoly MV SR;
•	tento účet slúži na prijatie finančných prostriedkov ES zo Schengenského prechodného fondu (každoročná paušálna suma z EK poskytovaná v priebehu 3 rokov) a na ich prevod na devízové, mimorozpočtové účty platobných jednotiek (na základe schválenej žiadosti o platbu centrálnou platobnou jednotkou);
•	slúži na pripísanie vrátených neoprávnene použitých prostriedkov ES konečnými prijímateľmi (prostredníctvom platobných jednotiek), vrátane vymožených prostriedkov prostredníctvom Správ finančnej kontroly;
•	zostatok prechádza po skončení kalendárneho roku automaticky do ďalšieho roku. Všetky finančné prostriedky, ktoré budú na účte k 31.12.2006 sa musia vrátiť späť Európskej komisii.

2. Účet platobnej jednotky (konečný prijímateľ je ústredným orgánom štátnej správy)
•	účet devízový, mimorozpočtový;
•	účet pre prostriedky ES je vedený v Štátnej pokladnici na základe zákona č. 291/2001 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, resp. v Národnej banke Slovenska;
•	účet je vedený v EUR;
•	oprávnenie disponovať s finančnými prostriedkami tohto účtu majú poverení pracovníci platobnej jednotky;
•	účet pre prostriedky ES je úročený a úrok vzniknutý na účte použije platobná jednotka na projekty Schengenského prechodného fondu realizované v jeho pôsobnosti;
•	bankové poplatky, náklady na dane z úrokov sú hradené z kapitoly príslušného ústredného orgánu štátnej správy ;
•	tento účet slúži na prijatie finančných prostriedkov ES z centrálneho devízového účtu - mimorozpočtový účet CPJ na MV SR (na základe schválenej žiadosti o platbu CPJ);
•	slúži na pripísanie vrátených neoprávnene použitých prostriedkov ES od dodávateľov / konečných prijímateľov a ich prevod na centrálny devízový účet;
•	zostatok prechádza po skončení kalendárneho roku automaticky do ďalšieho roku. Všetky finančné prostriedky, ktoré budú na účte k 31.12.2006 sa prevedú späť na centrálny devízový účet a následne budú vrátené Európskej komisii.

3. Účet konečného prijímateľa (v prípade ak nie je súčasťou ústredného orgánu štátnej správy)
•	účet devízový, mimorozpočtový;
•	účet pre prostriedky ES je vedený v komerčnej banke;
•	účet je vedený v EUR;
•	oprávnenie disponovať s finančnými prostriedkami tohto účtu majú poverení pracovníci konečného prijímateľa;
•	bankové poplatky, náklady na dane z úrokov hradí konečný prijímateľ;
•	tento účet slúži na prijatie finančných prostriedkov ES z účtu platobnej jednotky;
•	slúži na pripísanie vrátených neoprávnene použitých prostriedkov ES od dodávateľov a ich prevod na účet platobnej jednotky;
•	konečný prijímateľ otvára v komerčnej banke osobitný účet pre každý projekt financovaný zo Schengenského prechodného fondu;
4.5. Certifikácia
Certifikáciu skutočne vyplatených výdavkov uskutočňuje jeden pracovník (certifikátor) centrálnej platobnej jednotky alebo oddelenie, ktoré je funkčne nezávislé od akýchkoľvek iných činností v rámci centrálnej platobnej jednotky súvisiacich so schvaľovaním platieb a ich výkonom, týkajúcich sa Schengenského prechodného fondu. Výkon certifikácie nie je možné delegovať z centrálnej platobnej jednotky na iné subjekty;
Základom pre uskutočnenie certifikácie je výkaz výdavkov, ktorý vypracuje centrálna platobná jednotka.
Podľa článku 164 nariadenia Rady 2002/1605/ES5 je potrebné splniť kritérium: vypracovať úradne potvrdený ročný výkaz pre oblasť príslušných výdavkov, ktorý sa poskytne k dispozícii Spoločenstvu. Povinnosťou certifikátora centrálnej platobnej jednotky je na základe tohto článku vypracovať ročný výkaz pre oblasť príslušných výdavkov, ktorý musí byť úradne potvrdený. Ročný výkaz výdavkov sa následne poskytuje Európskej komisii.
Centrálna platobná jednotka pred certifikáciou každého výkazu výdavkov musí presvedčiť o splnení nasledovných podmienok:
a)	výkazy výdavkov zahŕňajú iba výdavky:
•	skutočne realizované v rámci oprávneného obdobia ustanoveného v každoročnom  Finančnom rozhodnutí Európskej komisie a sú doložené prijatými faktúrami alebo účtovnými dokladmi so zodpovedajúcou dôkaznou hodnotou;
•	vzťahujúce sa na práce, ktoré neboli podstatne ukončené v čase podania žiadosti o poskytnutie pomoci;
•	oprávnené na základe dosiahnutého pokroku alebo dokončenia činnosti v súlade s podmienkami Finančného rozhodnutia a cieľmi stanovenými pre danú činnosť.
b)	oddelenie Národného Schengenského informačného systému a platobné jednotky konečných prijímateľov zabezpečili, že:
•	pomoc je riadená v súlade so všetkými právnymi predpismi ES, ustanoveniami príslušného Finančného rozhodnutia Komisie na daný rok a obdržané finančné prostriedky z ES sa používajú podľa zásad vhodného finančného riadenia;
•	dochádza k zabráneniu vzniku nezrovnalostí, v prípade ich vzniku sú zisťované a sú uskutočnené zodpovedajúce nápravné opatrenia, a sú oznamované Európskej komisii v súlade s právnymi predpismi ES, vrátene pokroku v správnych a súdnych konaniach;
•	sú splnené náležitosti predloženia platieb;
•	dodržiava sa audit trail.
V prípade, ak neboli splnené podmienky na certifikáciu výdavkov, centrálna platobná jednotka informuje oddelenie Národného Schengenského informačného systému alebo platobnú jednotku o zistených nedostatkoch. Oddelenie Národného Schengenského informačného systému a platobná jednotka sa vyjadria k zisteným nedostatkom a navrhnú nápravné opatrenia a termín odstránenia nedostatkov. Pokiaľ oddelenie Národného Schengenského informačného systému a platobná jednotka poskytne centrálnej platobnej jednotke prijateľné vysvetlenie pre vzniknuté nedostatky alebo navrhne vhodné nápravné opatrenia na odstránenie nedostatkov a centrálna platobná jednotka získa potrebné uistenie o ich uskutočnení, vykoná certifikáciu výkazu výdavkov, ktorý prostredníctvom koordinátora Schengenského prechodného fondu predkladá Európskej komisii.
4.5.1. Postupy zúčtovania
Európska komisia v období nie neskôr ako šesť mesiacov po prijatí Výročnej správy, spomenutej v Zmluve o pristúpení k Európskej únii 2003, čl. 35 (3) Aktu o podmienkach pristúpenia, stanoví a oznámi Slovenskej republike výdavky, ktoré sú uznateľné v rámci Schengenského prechodného fondu. Zúčtovanie sa bude uskutočňovať na základe certifikácie výdavkov.
V tomto zmysle Európska komisia bude uskutočňovať kontrolu fyzickej realizácie (kontrola na mieste) bez obmedzení a reštrikcií prístupu k obsahu účtov, základných transakcií, vrátane kontrol vykonávaných v spolupráci s konečným prijímateľom.    
4.6. Nezrovnalosti
Nezrovnalosť v súlade s nariadením Rady 95/2988/ES, článok 1 je akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva vyplývajúce z činu alebo nedbalosti ekonomického subjektu, dôsledkom čoho je alebo by bolo poškodenie všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev alebo rozpočtov nimi spravovaných, buď zmenšením alebo stratou príjmov plynúcich z vlastných zdrojov vyberaných  priamo v mene Spoločenstiev alebo neoprávnenou výdavkovou položkou.
Nezrovnalosť možno odhaliť na základe predbežnej finančnej kontroly alebo následnej finančnej kontroly. Za moment jej odhalenia sa považuje až podpis správy o výsledku finančnej kontroly, Správy o zistenej nezrovnalosti. Každá z týchto správ je príslušným orgánom zasielaná aj centrálnej platobnej jednotke (podľa § 13, ods. 2, písm. i) zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov správu o výsledku následnej finančnej kontrole predkladá kontrolný orgán vedúcemu kontrolovaného subjektu;.
Centrálna platobná jednotka po obdržaní správy o výsledku následnej finančnej kontroly vykoná zápis v knihe dlžníkov a informuje Centrálny kontaktný orgán pre OLAF v SR na Úrade vlády SR. Centrálny kontaktný orgán pre OLAF v SR o nezrovnalosti informuje v nasledujúcej Správe o nezrovnalostiach OLAF so sídlom v Bruseli (v prípade, že čiastka prevyšuje 4 000 EUR). 
V prípade predbežnej finančnej kontroly sa za nezrovnalosť, ktorú je potrebné oznamovať Európskej komisii, považuje len tá, pri ktorej je preukázaný jasný úmysel podvodu (napr. falošná faktúra). Takúto nezrovnalosť môže odhaliť orgán zúčastňujúci sa predbežnej finančnej kontroly žiadostí dodávateľov o platbu (oddelenie Národného Schengenského informačného systému, platobná jednotka). V prípade zistenia uvedenej nezrovnalosti je potrebné informovať okamžite centrálnu platobnú jednotku formou Správy o zistenej nezrovnalosti.
Centrálna platobná jednotka po obdržaní Správy o zistenej nezrovnalosti informuje Centrálny kontaktný orgán pre OLAF v SR na Úrade vlády SR. Centrálny kontaktný orgán pre OLAF v SR o nezrovnalosti informuje v nasledujúcej Správe o nezrovnalostiach OLAF so sídlom v Bruseli (v prípade, že čiastka prevyšuje 4 000 EUR).
4.6.1. Opravy financovania 
Po zistení nezrovnalosti vzťahu k prostriedkom ES zo strany príslušných orgánov SR alebo zo strany Európskej komisie je Slovenská republika povinná vykonať opravy financovania. V podmienkach SR tieto opravy vykonáva centrálna platobná jednotka. Opravy financovania spočívajú v zrušení celého príspevku v rámci Schengenského prechodného fondu alebo jeho časti. Pri zrušení príspevku ES alebo jeho časti sa zohľadní povaha a závažnosť nezrovnalosti a s tým súvisiaca finančná strata. 
Čiastka podliehajúca oprave financovania zo strany Európskej komisie pre jednotlivú alebo systematickú nezrovnalosť bude vyčíslená, ak je to možné, na základe jednotlivých prípadov a bude sa rovnať sume výdavku neoprávnene použitého v zmysle proporcionality.
V prípadoch, kedy nie je možné presne vyčísliť (výšku neoprávneného výdavku) opravu financovania, alebo v prípade, že by bolo neúmerné zrušiť celý príslušný výdavok, Európska komisia určuje jej opravu financovania na základe extrapolácie alebo na základe paušálnej sadzby. Pri extrapolácii sa používa reprezentatívna vzorka transakcií podobnej povahy a pri paušálnej sadzbe sa vyhodnotí závažnosť porušenia pravidiel ES a rozsah a finančné dôsledky akýchkoľvek nedostatkov riadiaceho a kontrolného systému, ktoré viedli k vzniku zistenej nezrovnalosti.
V prípadoch, kedy Európska komisia prijme svoje stanovisko na základe údajov poskytnutých od audítorov nepochádzajúcich z jej vlastných orgánov, vypracuje svoje vlastné závery berúc do úvahy finančné následky, po preskúmaní, či členský štát vykonal opatrenia na nápravu v zmysle pripomienok Európskej komisie. 
V prípade, ak Európska komisia zistí nezrovnalosť a Slovenská republika nevykoná nápravu v zmysle pripomienok Európskej komisie v stanovenom termíne, po vymáhaní neoprávnene použitých prostriedkov dochádza k opravám financovania, ktoré predstavujú pre SR čistú stratu príspevku ES v rámci Schengenského prechodného fondu.
V prípade, ak sú nezrovnalosti zistené a napravené Slovenskou republikou, neoprávnene použité finančné prostriedky nepredstavujú stratu SR, ale sa môžu znovu použiť na iné operácie v rámci Schengenského prechodného fondu. Pri zistení a náprave systémovej nezrovnalosti sa môžu tieto finančné prostriedky znovu použiť na operácie, v ktorých k tejto systémovej chybe nedošlo.
Subjekt, ktorý neoprávnene použil prostriedky poskytnuté na základe medzinárodných zmlúv uzatvorených po dni nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení SR k ES a k EÚ, je povinný  neoprávnene použitú sumu týchto prostriedkov, vrátane penále, vrátiť. 
Subjekty, ktoré porušili rozpočtovú disciplínu, sú povinné odviesť neoprávnene použitú alebo zadržanú sumu prostriedkov v súlade s § 47 ods. 2 zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov
V súlade s § 47 ods. 3 zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov odvod neoprávnene použitých alebo zadržaných prostriedkov Schengenského prechodného fondu, ako aj penále ukladá a vymáha príslušná správa finančnej kontroly. V prípade potreby odvod a penále môže uložiť a vymáhať aj MF SR. Odvod neoprávnene použitých alebo zadržaných prostriedkov Schengenského prechodného fondu je príjmom centrálneho devízového účtu. Penále sú príjmom štátneho rozpočtu.  Ak porušenie rozpočtovej disciplíny zistí iná organizácia alebo iný orgán, je povinný oznámiť túto skutočnosť príslušnej správe finančnej kontroly. Ukladanie a vymáhanie odvodu a penále sa riadi všeobecnými predpismi o správnom konaní6. Oznámenie na príslušnú správu finančnej kontroly o vzniku dlžnej čiastky so žiadosťou zabezpečenia jej vymáhania zasielajú všetky subjekty participujúce na riadení a realizácii Schengenského prechodného fondu.
Centrálna platobná jednotka realizuje vrátenie nevyužitých a neoprávnene použitých prostriedkov ES na projekty Schengenského prechodného fondu:
•	odpočítaním výšky týchto prostriedkov od nasledujúcej paušálnej platby Európskej komisie;
•	vrátením prostriedkov EK v prípade, ak je nezrovnalosť väčšia ako posledná paušálna platba EK, alebo sa nezrovnalosť vyskytla po poskytnutí poslednej paušálnej platby zo strany EK.
Platobná jednotka predkladá centrálnej platobnej jednotke po skončení projektu rozpis všetkých bankových operácií s vykázaným zostatkom na účte.
Ak Európske spoločenstvá požiadajú o vrátenie neoprávnene použitých alebo zadržaných prostriedkov Európskych spoločenstiev, odvedú sa tieto prostriedky vrátane sankcie do rozpočtu ES. Centrálna platobná jednotka zabezpečí vrátenie neoprávnene použitých alebo zadržaných prostriedkov Európskej komisii, vrátane úrokov z omeškania, ktorého výšku určujú Európske spoločenstvá. 
Akékoľvek vrátenie finančných prostriedkov Európskej komisii sa uskutoční pred termínom splatnosti vyznačenom v príkaze na vrátenie vypracovanom v súlade s Finančným nariadením vzťahujúcim sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev. Tento termín splatnosti je 45 dní po vystavení príkazu.
Pri akomkoľvek oneskorení vrátenia finančných prostriedkov sa započítava aj úrok z omeškania, začínajúc dňom splatnosti a končiac dňom skutočnej platby. Úroková miera pre úrok z omeškania je úroková miera Európskej centrálnej banky pre jej hlavné refinančné operácie platná v prvý pracovný deň mesiaca, kedy sa mala dlžná čiastka vrátiť zvýšená o 3,5 % body.  
Na základe znenia článku 35 Aktu o podmienkach pristúpenia Európska komisia odníme všetky nevyužité finančné prostriedky.
4.6.2. Správy o nezrovnalostiach
Centrálna platobná jednotka zodpovedá za zhromažďovanie údajov potrebných pre vypracovanie správ o nezrovnalostiach, ktoré vypracuje a predkladá Európskej komisii (OLAF) Centrálny kontaktný orgán pre OLAF v SR na Úrade vlády SR. 
Bezodkladná správa o nezrovnalostiach – správa poskytuje informácie o nezrovnalostiach, ktoré sa môžu prejaviť mimo územia SR, alebo je podozrenie zo spáchania trestného činu. Táto správa sa predkladá Európskej komisii okamžite po zistení nezrovnalosti. Všetky orgány participujúce na riadení a realizácii Schengenského prechodného fondu v prípade výskytu tejto nezrovnalosti sú povinné okamžite informovať centrálnu platobnú jednotku, správu finančnej kontroly a oddelenie Schengenského prechodného fondu.   
Správa o nezrovnalostiach sa predkladá Európskej komisii 4 krát ročne, a to vždy do konca druhého mesiaca nasledujúceho po konci štvrťroku.
Správa o nezrovnalostiach obsahuje nasledovné údaje:
•	informácie o nezrovnalostiach, ktoré sú predmetom prvotného administratívneho alebo právneho prešetrenia;
•	informácie o nápravných opatreniach vykonaných na odstránenie nezrovnalosti identifikovaných v rámci predchádzajúcich správ o nezrovnalostiach. Správa zároveň obsahuje všetky dôležité zmeny, ktoré boli zapríčinené nezrovnalosťou a jej súčasťou je aj výkaz čiastok, ktoré boli vrátené. V prílohe štvrtej štvrťročnej správy sa uvádza výkaz výdavkov plánovaných na vrátenie; 
•	Informácie o čiastkach, u ktorých sa predpokladá, že sa nedajú vymôcť alebo sa nepredpokladá ich úplné vymoženie, a o príčinách, ktoré neumožnia vymáhanie požadovanej čiastky. V správe je potrebné uviesť dôvody, prečo má predmetnú čiastku znášať ES alebo Slovenská republika. Táto správa musí byť dostatočne podrobná, aby mohla podľa nej EK rozhodnúť, kto bude znášať finančné následky. 
Informácie o nezrovnalostiach nepresahujúcich čiastku 4 000 EUR predkladá Centrálny kontaktný orgán pre OLAF v SR OLAF-u v Európskej komisii výlučne na jeho žiadosť.
4.7. Účtovníctvo, finančné výkazníctvo a archivácia
Účtovníctvo Schengenského prechodného fondu bude súčasťou integrovaného informačného systému účtovného, finančného a ekonomického riadenia prostriedkov EÚ fondov, ktorý sa v súčasnosti pripravuje na MF SR. Informačný systém bude fungovať v rámci MF SR. V rámci systému bude zabezpečená aj integrácia na lokálne účtovníctva jednotlivých kapitol, Rozpočtového a informačného systému a Štátnej pokladnice. Plná prevádzka tohto systému by sa mala spustiť od 30. apríla 2004.
V zmysle článku 4 návrhu rozhodnutia Komisie o riadení a monitorovaní Schengenského prechodného fondu nemôže dôjsť k prekrývaniu výdavkov vyhradených pre Schengenský prechodný fond s inými finančnými nástrojmi Spoločenstva. Neprekrývanie sa výdavkov bude zabezpečené prostredníctvom vyššie uvedeného účtovného systému, v ktorom sa budú evidovať všetci žiadatelia o podporu z EÚ fondov a koneční prijímatelia.  
Príslušné subjekty zapojené do Schengenského prechodného fondu vedú účtovníctvo v súlade so zákonom č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v rámci účtovníctva príslušnej účtovnej jednotky – ministerstva alebo rozpočtovej organizácie, v ktorom budú osobitne zaznamenávať a vykazovať všetky operácie týkajúce sa podpory zo Schengenského prechodného fondu, ktoré vznikli počas realizácie projektov.
Účtovné procedúry by mali zabezpečiť, aby boli výkazy (potvrdenia) úplné, presné a pripravené na čas, a aby sa zistila a opravila každá chyba alebo vynechanie a to najmä prostredníctvom overovania a krížovej kontroly (súčtami) vykonávanými v pravidelných intervaloch, ktoré nepresahujú 3 mesiace.
Platobné jednotky musia zaviesť systém finančného výkazníctva, ktorý zabezpečí pravidelné a štandardizované výstupy pre každý projekt Schengenského prechodného fondu. Tento systém umožní monitorovať pokrok dosiahnutý pri realizácii projektu Schengenského prechodného fondu.
Povinnosť osobitného (analytického) zaznamenávania operácií týkajúcich sa podpory zo Schengenského prechodného fondu u dodávateľa a konečného prijímateľa sa zabezpečí v Zmluve o realizácii projektu financovaného zo Schengenského prechodného fondu uzatvorenej medzi dodávateľom a konečným prijímateľom.
Platobné jednotky odovzdávajú centrálnej platobnej jednotke finančné výkazy, správy a ďalšiu dokumentáciu v jednom písomnom vyhotovení a v elektronickej forme v termínoch, rozsahu a štruktúre stanovenej centrálnou platobnou jednotkou. Centrálna platobná jednotka zabezpečí súlad údajov vo finančných výkazoch predložených na základe výkazov platobných jednotiek s účtovníctvom a dokumentáciou finančného hospodárenia vedenými na centrálnej platobnej jednotke.
Príslušné subjekty zapojené do Schengenského prechodného fondu vedú svoje účtovníctvo v elektronickej forme. Účtovné záznamy vedené v elektronickej forme, ako aj v písomnej podobe musia byť dostatočne chránené pred ich možným zneužitím alebo poškodením.
Doklady musia byť uchovávané buď ako originály alebo na všeobecne akceptovateľných nosičoch údajov. Všeobecne akceptovateľné nosiče údajov predovšetkým zahŕňajú:	
-	fotokópie originálnych dokumentov;
-	mikrofiše originálnych dokumentov;
-	elektronické verzie originálnych dokumentov na optických nosičoch údajov (napr. CD-ROM, hard disk alebo magnetický disk); 
-	dokumenty existujúce len v elektronickej podobe.
Postup overovania zhody dokladov sa uchováva na všeobecne akceptovateľných nosičoch údajov s originálmi dokumentov. Tento postup musí byť v súlade s národnými predpismi a musí poskytovať dostatočnú záruku dôveryhodnosti pre prípad auditu. V prípade, že existujú doklady len v elektronickej podobe, musia používané počítačové systémy spĺňať bezpečnostné štandardy, ktoré zabezpečia, že uchovávané doklady sú v súlade s národnými predpismi a sú dôveryhodné v prípade auditu.
Pre každý projekt sa uchováva a podrobne označuje podporná dokumentácia (prijaté faktúry, príjmové doklady, iné platobné doklady alebo účtovné dokumenty ekvivalentnej dôkazovej hodnoty) konečným prijímateľom. Kde je to možné doklady sa uchovávajú na jednom špecifickom mieste, najlepšie v centrále konečného prijímateľa najmenej po dobu 10 rokov od prvej paušálnej platby.
Oddelenie Národného Schengenského informačného systému zriadi systém zhromažďovania finančných a štatistických informácií o uskutočňovaní realizácie Schengenského prechodného fondu a postupuje tieto údaje Riadiacemu výboru. Kde to bude možné, využije k tomuto účelu počítačové systémy umožňujúce výmenu dát s Európskou komisiou. 
4.8. Používanie mien a kurzové rozdiely 
Paušálne platby Európskej komisie sú realizované v EUR.
Centrálna platobná jednotka obdrží prostriedky ES na devízový, mimorozpočtový účet vedený v EUR. Prevody z tohto účtu na účet (devízový, mimorozpočtový účet) platobnej jednotky sa uskutočňujú v EUR.
Finančné údaje uvedené v predkladaných návrhoch projektov Riadiacemu výboru spolu s príslušným finančným plánom sú vyjadrené v EUR.
Zmluvy s dodávateľom sa uzatvárajú v EUR.
4.9. Daň z pridanej hodnoty 
Dňom vstupu SR do EÚ nadobudne účinnosť nový zákon o DPH a uplatňovanie dane z pridanej hodnoty bude plne v súlade s platnými právnymi predpismi ES. Nový zákon o DPH bol vypracovaný podľa 6. smernice Rady 77/388/EHS, ktorá je základnou smernicou upravujúcou uplatňovanie dane z pridanej hodnoty v EÚ. Nový zákon o DPH nebude umožňovať vrátenie DPH v rámci projektov zahraničnej pomoci.
4.10. Verejné obstarávanie
Európska komisia na základe opatrení decentralizovaného hospodárenia môže rozhodnúť, že zverí riadenie niektorých akcií orgánom prijímateľských tretích krajín, ak predtým zistila, že prijímateľská tretia krajina alebo prijímateľské tretie krajiny sú, pokiaľ ide o hospodárenie s finančnými prostriedkami Spoločenstva, schopné úplne alebo čiastočne uplatňovať kritériá podľa dohodnutého stupňa decentralizácie uvedené v článku 164 nariadenia Rady (ES, Euratom) 2002/1605/ES z 25. júna 2002 o finančnom nariadení vzťahujúcom sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev. 
Jedným z kritérií je uplatňovanie:
–	transparentných, nediskriminačných postupov obstarávania vylučujúcich všetky konflikty  záujmov.
V rámci systému finančného riadenia Schengenského prechodného fondu verejné obstarávanie bude riešené v zmysle zákona č. 523/2003 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov.
4.10.1 Podmienky uzatvárania zmlúv
•	Pravidlo štátnej príslušnosti a krajiny pôvodu
a)	Uzatváranie zmlúv na poskytovanie služieb, prác a dodávok financovaných zo zdrojov ES sa riadi rovnakými podmienkami pre všetky fyzické a právnické osoby členských štátov EÚ a pristupujúcich štátov. Z dôvodu overenia súladu s pravidlami národnosti musia účastníci verejného obstarávania preukázať svoju štátnu príslušnosť, a to prezentovaním relevantných dokumentov podľa zákonov danej krajiny. Podmienka pôvodu sa vzťahuje aj na poradcov zapojených do implementácie ktoréhokoľvek projektu (spolu)financovaného zo Schengenského prechodného fondu. 
b)	Všetky tovary nakúpené na základe zmluvy o realizácii projektu financovaného zo SPF musia pochádzať z krajín Európskeho spoločenstva alebo z pristupujúcich a asociovaných krajín: Bulharská republika, Cyperská republika, Česká republika, Estónska republika, Litovská republika, Lotyšská republika, Maďarská republika, Malta, Poľská republika, Rumunská republika, Slovenská republika, Slovinská republika a Turecká republika. To isté platí pre dodávky tovaru a zariadení, obstarávaných pre zabezpečenie prác alebo služieb v prípade, keď sa tieto stanú súčasťou projektu po ukončení zmluvy. Uchádzač pri verejnom obstarávaní musí vo svojej ponuke uviesť pôvod tovaru a predložiť certifikáty pôvodu obstarávateľovi. Certifikáty pôvodu musia byť vystavené úradom krajiny, z ktorej tovar pochádza a musia byť v súlade s medzinárodnými dohodami, ktorými je daná krajina viazaná. V prípade vážnych pochybností o pôvode zváži EK vykonanie krížovej kontroly pre overenie pôvodu.
•	Výnimka z pravidla krajiny pôvodu
Na základe rozhodnutia Riadiaceho orgánu, výnimka z pravidla krajiny pôvodu sa nebude poskytovať pre projekty financované zo Schengenského prechodného fondu.
•	Zmluva o budúcej zmluve s ústredným orgánom štátnej správy alebo konečným prijímateľom
a)	Zmluva o budúcej zmluve sa uzatvára medzi Zodpovedným orgánom a ústredným orgánom štátnej správy alebo konečným prijímateľom na základe schválenia riadiaceho výboru.
b)	Návrh zmluvy pre príslušný projekt vypracuje Zodpovedný orgán a prerokuje ho s ústredným orgánom štátnej správy alebo konečným prijímateľom.
c)	Zmluva o budúcej zmluve obsahuje predpokladanú výšku príspevku zo Schengenského prechodného fondu, ktorá zohľadňuje požadovanú sumu uvedenú v schválenom projekte konečného prijímateľa.
d)	Zmluvu s ústredným orgánom štátnej správy alebo konečným prijímateľom o poskytnutí finančnej pomoci podpisujú generálny riaditeľ všeobecnej sekcie MV SR a štatutárny zástupca ústredného orgánu štátnej správy alebo konečného prijímateľa.
e)	Zmluva je podkladom pre začatie verejného obstarávania.
•	Zmluva o poskytnutí finančnej pomoci zo Schengenského prechodného fondu 
a)	Zmluva o poskytnutí finančnej pomoci obsahuje celkovú výšku príspevku zo Schengenského prechodného fondu, ktorá závisí od výsledku verejného obstarávania. Zmluva bude obsahovať aj termíny a podmienky platieb ústrednému orgánu štátnej správy alebo konečnému prijímateľovi, ustanovenia o kontrole, o povinnosti konečného prijímateľa predkladať správy a údaje o vykonaných prácach oddeleniu Národného Schengenského informačného systému, o podmienkach v oblasti účtovníctva a zodpovednostiach pri nezrovnalostiach.
b)	Zmluva o poskytnutí finančnej pomoci zo Schengenského prechodného fondu sa uzatvára medzi Zodpovedným orgánom a ústredným orgánom štátnej správy alebo konečným prijímateľom na základe výsledkov verejného obstarávania.
•	Zmluva o realizácii projektu financovaného zo Schengenského prechodného fondu 
a)	Zmluva o realizácii projektu financovaného zo Schengenského prechodného fondu sa uzatvára medzi konečným prijímateľom a dodávateľom.
b)	Návrh zmluvy vypracuje ústredný orgán štátnej správy alebo konečný prijímateľ v súlade so zmluvou o poskytnutí finančnej pomoci zo Schengenského prechodného fondu.

5. Monitorovanie a elektronická výmena informácií
Monitorovanie sa uskutočňuje podľa ukazovateľov fyzických, finančných a ukazovateľov životného prostredia a zahrňuje údaje preukazujúce, že finančné prostriedky Spoločenstva nenahradzujú financovanie dostupné v Slovenskej republike. 
Oddelenie Národného Schengenského informačného systému je zodpovedné za vypracovanie výročnej a záverečnej správy o realizácii pomoci a jej predloženie Európskej komisii po jej schválení Riadiacim výborom najneskôr do šiestich mesiacov po uplynutí trojročnej lehoty. Obsahom správy bude informácia o použití poskytnutých paušálnych platieb spolu s odôvodnením výdavkov.
Výročná a záverečná správa o realizácii programu musia obsahovať nasledovné informácie:
•	pokrok dosiahnutý pri realizácii opatrení vo vzťahu k dosahovaniu cieľov Schengenského prechodného fondu;
•	kroky prijaté Riadiacim výborom, prípadne oddelením Národného Schengenského informačného systému, ktoré napomáhajú zabezpečiť kvalitu a účinnosť realizácie Schengenského prechodného fondu, najmä:
•	monitorovacie a vyhodnocovacie opatrenia vrátane zaistenia zberu údajov;
•	zhrnutie akýchkoľvek závažných problémov vzniknutých pri realizácii Schengenského prechodného fondu a akýchkoľvek prijatých opatrení;
•	využitie technickej pomoci;
•	opatrenia prijaté na zabezpečenie publicity programu;
Jednou z požiadaviek Európskej komisie v súvislosti s prípravou na využitie prostriedkov Schengenského prechodného fondu je vytvorenie monitorovacieho systému, ktorý bude slúžiť na sledovanie stavu čerpania prostriedkov na úrovni projektov. Systém, schválený Európskou komisiou, určený pre implementáciu štrukturálnych fondov alebo predvstupovej pomoci sa považuje sa dostačujúci. 
Súčasťou integrovaného informačného systému účtovného, finančného a ekonomického riadenia prostriedkov EÚ fondov, ktorý sa v súčasnosti pripravuje na MF SR bude aj Schengenský prechodný fond. Informačný systém bude fungovať v rámci MF SR (pre štrukturálne fondy a kohézny fond), v rámci MV SR (pre prostriedky Schengenského prechodného fondu). V rámci systému bude zabezpečená aj integrácia na lokálne účtovníctva jednotlivých kapitol, Rozpočtového a informačného systému a Štátnej pokladnice. Plná prevádzka tohto systému by sa mala spustiť od 30. apríla 2004.

6. Finančná kontrola
Kontrolným systémom sa zabezpečí vykonanie kontrol, ktoré bude realizovať nezávislý kontrolný orgán, kontroly budú vykonávané na základe vhodného výberu vzoriek. Kontroly sú navrhnuté tak, aby sa overili selektívne, na základe analýz rizika, prehlásenia o výdavkoch vypracovaných na rôznych úrovniach finančného riadenia Schengenského prechodného fondu. 
Kontroly vykonané v období rokov 2004 – 2006 pokryjú najmenej 10 % alokovaných finančných prostriedkov Schengenského prechodného fondu. Kontroly budú pokračovať aj po uplynutí daného obdobia.
V rámci systému kontroly prostriedkov Schengenského prechodného fondu podľa čl. 35 Zmluvy o pristúpení zostáva právo Európskej komisie preskúmavať prostredníctvom Európskeho úradu boja proti podvodom (OLAF) zachované. 
6.1. Kontrola z Európskej komisie a Európskeho dvora audítorov
V snahe zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Spoločenstva, Európska komisia (vrátane Európskeho dvora audítorov) je oprávnená vykonať kontroly na mieste v súlade s postupmi uvedenými nariadení Rady (ES, Euratom) 96/2185/ES, vrátane námatkových kontrol operácií financovaných zo Schengenského prechodného fondu a riadiacich a kontrolných systémov. Kontroly a audit sa môže uskutočniť u všetkých dodávateľoch a subdodávateľoch, ktorí sú príjemcami finančných prostriedkov Spoločenstva zo Schengenského prechodného fondu. Zamestnanci kontrolovanej inštitúcie sú povinní poskytovať Európskej komisii počas realizácie týchto kontrol potrebnú súčinnosť vrátane poskytnutia údajov.

Zoznam príloh
Príloha č. 1
Články nariadenia Rady (ES, Euratom) 2002/1605/ES z 25. júna 2002 o finančnom nariadení vzťahujúcom sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, ktoré sa aplikujú na Schengenský prechodný fond
Príloha č. 2
Vzťahy medzi subjektami zapojenými do systému finančného riadenia Schengenský prechodný fond 
Príloha č. 3
Systém finančných tokov
Príloha č. 4
Toky žiadostí o platby
Príloha č. 5
Finančné toky pri vrátení neoprávnene použitých prostriedkov ES
Príloha č. 6
Úplné znenie článku 35 Zmluvy o pristúpení k Európskej únii 2003

3.b
Štatút Riadiaceho výboru pre potreby koordinácie Schengenského prechodného fondu

Čl. 1
Základné ustanovenia
Štatút Riadiaceho výboru pre potreby koordinácie Schengenského prechodného fondu vymedzuje postavenie, pôsobnosť a úlohy Riadiaceho výboru (ďalej len „výbor“), ustanovuje zásady činnosti a organizačné zabezpečenie činnosti výboru a jeho vzťahy k orgánom štátnej správy a iným subjektom.
 
Čl. 2
Postavenie výboru
Výbor je koordinačný, schvaľovací a monitorovací orgán ministra vnútra Slovenskej republiky. 

Čl. 3
Zloženie výboru

(1)	Predsedom  výboru je prezident Policajného zboru. 
(2)	Tajomníkom výboru je národný koordinátor Schengenského prechodného fondu, ktorý je zároveň vedúcim oddelenia Národného Schengenského informačného systému úradu medzinárodnej policajnej spolupráce Prezídia Policajného zboru (ďalej len oddelenie)
(3)	Predsedu výboru a tajomníka výboru vymenúva a odvoláva minister vnútra Slovenskej republiky.
(4)	Členov výboru tvoria:
	- 	generálny riaditeľ sekcie pre európske záležitosti ÚV SR
	- 	riaditeľ odboru súhrnných finančných vzťahov k rozpočtu  ES sekcie európskych záležitostí MF SR
-	generálny riaditeľ všeobecnej sekcie MV SR
-	riaditeľ úradu hraničnej a cudzineckej polície PPZ
-	generálny riaditeľ sekcie civilného letectva MDPaT SR
-	riaditeľ odboru európskych záležitostí a zahraničných vzťahov MV SR
-	vedúci prokurátor, ktorého určí generálny prokurátor
-	riaditeľ odboru informatiky a špeciálneho spojenia MZV SR
-	riaditeľka odboru ekonomiky a materiálno technického zabezpečenia CR SR
(5)	Členov výboru menuje a odvoláva minister vnútra Slovenskej republiky.

Čl. 4
Hlavné úlohy výboru
Výbor plní najmä tieto úlohy:
a)	zodpovedná za posudzovanie a schvaľovanie návrhov projektov financovaných zo Schengenského prechodného fondu a zároveň za monitorovanie a vyhodnocovanie ich realizácie,
b)	schvaľuje podmienky výberových konaní,
c)	koordinuje čerpanie finančných prostriedkov Schengenského prechodného fondu,
d)	priebežne hodnotí realizáciu Schengenského prechodného fondu,
e)	koordinuje čerpanie finančných prostriedkov medzi Schengenským prechodným fondom,  nástrojom pre predvstupovú štrukturálnu politiku - ISPA, Phare, Sapard, štrukturálnymi operáciami, Finančným nástrojom EEA, Vnútornými politikami ES a pomocou z Európskej investičnej banky a ďalších medzinárodných finančných inštitúcií,
f)	priebežne prijíma nevyhnutné opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov,
g)	schvaľuje výročnú a záverečnú správu o realizácii projektov Schengenského prechodného fondu.

Čl. 5
Zásady činnosti výboru
(1)	Výbor sa pri výkone svojej funkcie riadi okrem Ústavy Slovenskej republiky, ústavných zákonov, medzinárodných zmlúv, zákonov, iných všeobecne záväzných právnych predpisov  aj  Národnou implementačnou stratégiou Schengenského prechodného fondu.
(2)	Činnosťou výboru nie je dotknutá pôsobnosť a zodpovednosť ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy ani ďalších ústredných orgánov v oblasti plnenia úloh vo vzťahu k schengenským štandardom.
(3)	Výbor zasadá podľa potreby, minimálne však dvakrát do roka. V prípade neprítomnosti zastupuje predsedu výboru ním poverený člen výboru alebo poverený pracovník.
(4)	Výbor si prizýva odborníkov z oblastí predkladaných projektov
(5)	 Výbor pri svojej činnosti prihliada na legislatívu EÚ/ES, Schengenské acquis, odporúčania a zaužívané praktiky členských štátov EÚ.

Čl. 6
Vzťahy výboru k orgánom štátnej správy a iným subjektom
Výbor je oprávnený v medziach svojej pôsobnosti žiadať informácie a stanoviská od orgánov štátnej správy, ako aj od organizácií a inštitúcii v ich zriaďovateľskej pôsobnosti a spolupracovať s nimi v rámci plnenia svojich úloh.

Čl. 7
Zabezpečenie činnosti výboru
(1)	Činnosť výboru organizačne a administratívne zabezpečuje oddelenie Národného Schengenského informačného systému úradu medzinárodnej policajnej spolupráce Prezídia Policajného zboru.
(2)	Oddelenie zvoláva zasadnutia výboru, vypracúva zápisnicu, sleduje finančné záležitosti výboru, spracúva výročné a záverečné  správy a plní funkciu sekretariátu výboru.

Čl. 8
Finančné zabezpečenie činnosti výboru
Výdavky na zabezpečenie činnosti Riadiaceho výboru pre potrebu koordinácie Schengenského prechodného fondu  nemajú dopad na štátny rozpočet SR. Výdavky spojené s plnením úloh výboru sú hradené v rámci rozpočtových kapitol zainteresovaných rezortov podľa platných rozpočtových pravidiel a v presne stanovenej výške zo Schengenského prechodného fondu(v rámci technickej asistencie) na základe návrhu oddelenia, ktoré zabezpečuje činnosť výboru a v zmysle rozhodnutia o schválení tohto návrhu Riadiacim výborom. 

Čl. 9
Účinnosť
Tento štatút nadobúda účinnosť dňom schválenia vládou.