Author: lipnicka
Last saved by: jost
Company: Urad vlady SR

Východiská Akčného plánu pre trvalo udržateľný rozvoj

1. Východiská trvalo udržateľného rozvoja v SR

Najznámejšou definíciou trvalo udržateľného rozvoja je definícia podľa správy Naša spoločná budúcnosť (Brundtlandtovej správa, Svetová komisia pre životné prostredie a rozvoj, 1987): Trvalo udržateľný rozvoj je taký rozvoj, ktorý umožňuje uspokojovanie potrieb súčasných generácií bez toho, aby boli ohrozené nároky budúcich generácií na uspokojovanie ich potrieb.

Trvalo udržateľný rozvoj spoločnosti je podľa § 6 zákona č. 17/1992 Zb. o životnom prostredí  taký rozvoj, ktorý súčasným i budúcim generáciám zachováva možnosť uspokojovať ich základné životné potreby a pritom neznižuje rozmanitosť prírody a zachováva prirodzené funkcie ekosystémov.

Národná stratégia trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky, schválená vládou SR a Národnou radou SR v roku 2001 definuje trvalo udržateľný rozvoj ako cielený, dlhodobý (priebežný), komplexný a synergický proces ovplyvňujúci všetky oblasti života (duchovná, sociálna, ekonomická, environmentálna a inštitucionálna), odohrávajúci sa na viacerých úrovniach (miestna, regionálna, národná, medzinárodná) a smerujúci prostredníctvom uplatňovania praktických nástrojov a inštitúcií k takému modelu fungovania spoločnosti, ktorý kvalitne uspokojuje materiálne, duchovné a sociálne potreby a záujmy ľudí, pričom rešpektuje hodnoty prírody a neprekračuje medze únosnej zaťažiteľnosti (kapacity) prírody, resp. krajiny a jej zdrojov. 

Cieľom trvalo udržateľného rozvoja, jeho hlavnou víziou je teda dosiahnutie maximálneho súladu medzi ekonomickou, sociálnou, environmentálnou a kultúrnou dimenziou rozvoja spoločnosti. Princíp č. 4 z Deklarácie z Ria – integračný princíp vyžaduje, aby environmentálna ochrana predstavovala integrálnu súčasť rozvojových procesov. Navrhnutie ekonomických, sociálnych a environmentálnych cieľov napr. v rámci jedného dokumentu, napriek tomu, že všetky spolu súvisia, tieto ciele neintegruje. Plánovanie trvalo udržateľného rozvoja je takým plánovaním interakcií jednotlivých opatrení,  aby dosahovanie rozvoja bolo trvalo udržateľné. Cieľom by preto malo byť stanovenie realizovateľných cieľov, ktoré sú vzájomne kompatibilné.

Schéma 1: Aspekty trvalo udržateľného rozvoja (OECD) 

národná úroveň

globálna úroveň

    enviro
     ciele

ekonomické ciele

sociálne ciele

národná úroveň

miestna úroveň

Výzvou pre Slovensko je premietnuť integrované princípy TUR do každodenného správania, plánovania a rozhodovacích procesov, t. j. posudzovať všetky plánované i realizované aktivity prostredníctvom kritérií TUR a vyhodnocovať smerovanie k trvalej udržateľnosti pomocou súboru ukazovateľov TUR.

Dôvodom pre integrovanie aspektov trvalo udržateľného rozvoja je zmiernenie potenciálnych konfliktov medzi sociálnymi, ekonomickými a environmentálnymi cieľmi. Preto je nevyhnutné identifikovať základné princípy a zásady, ktoré by mali byť uplatňované v Slovenskej republike pri formovaní takých trvalo udržateľných politík rozvoja spoločnosti.

2.	Globálna dimenzia TUR

Zásadnú podporu TUR deklarovala Konferencia OSN o životnom prostredí a rozvoji v Riu de Janeiro v roku 1992, na ktorej boli prijaté 4 zásadné dokumenty: Rio-deklarácia (27 zásad), Dohovor o biologickej diverzite, Rámcový dohovor o klimatických zmenách a AGENDA 21 (40 kapitol) tvoriaca základné východisko pre vypracovanie stratégií TUR na všetkých úrovniach. Táto podpora bola znovu potvrdená a deklarovaná aj v  prijatých záverečných dokumentoch na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji (WSSD) v Johannesburgu 2002, i keď sa svetovému spoločenstvu nepodarilo dosiahnuť konsenzus a  schváliť konkrétne a  kvantifikované ciele TUR v mnohých oblastiach. 

Problematiku trvalo udržateľného rozvoja je potrebné najmä z dôvodu zabezpečenia jej realizovateľnosti vidieť v širšom kontexte medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky. Za najrelevantnejšie je potrebné považovať záväzky Slovenskej republiky, ktoré vyplývajú z jej členstva v Európskej únie. Tým, že sa Slovenská republika stala od 1. mája 2004 členom únie, prebrala na seba aj záväzky a ciele, ktoré má Európska únia stanovené vo svojich interných dokumentoch. Z uvedeného hľadiska považujeme za najrelevantnejšie nasledovné:
-	Stratégia Európskej únie pre trvalo udržateľný rozvoj,
-	Lisabonská stratégia.

Stratégia Európskej únie pre trvalo udržateľný rozvoj

Európska komisia prijala Stratégiu Európskej únie pre trvalo udržateľný rozvoj v roku 2001 na základe výzvy Európskej rady v Göteborgu. Európska komisia stanovila vo svojej Stratégii EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj 6 prioritných tém: 
-	klimatické zmeny a čisté energie,
-	verejné zdravie, 
-	riadenie prírodných zdrojov,
-	chudoba a sociálna exklúzia,
-	starnutie obyvateľstva a demografia,
-	mobilita, využitie krajiny a priestorový rozvoj.

V rámci každej priority sú stanovené trendy, ktoré predstavujú najvážnejšie hrozby pre trvalo udržateľný rozvoj. 

V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že aj v samotnej Európskej únii panuje značná nespokojnosť týkajúca sa napĺňania zásad stratégie trvalo udržateľného rozvoja. Reálna situácia je taká, že úlohy v uvedeného dokumentu sa Európskej únii nedarí implementovať do praxe v plnom rozsahu. Aj toto je jeden z dôvodov, prečo Európska komisia momentálne pracuje na revízii Stratégie Európskej únie pre trvalo udržateľný rozvoj, pričom revidovaná stratégia by mala byť prezentovaná začiatkom roku 2005.

Prioritné oblasti stanovené Európskou komisiou v Stratégii EÚ pre TUR sú pre našu krajinu odporúčaním, ktoré prirodzene nezohľadňujú v celom rozsahu národné potreby a špecifiká. Je preto potrebné venovať väčšiu pozornosť zohľadneniu národných špecifík a prirodzeného rozvojového potenciálu územia, tak aby sa vo väčšej miere a účinnejšou formou mohli znižovať regionálne rozdiely k čomu by mal účinne napomôcť Akčný plán pre TUR a ich následné vyhodnocovanie. NSTUR bola zostavená v štruktúre nasledovných aspektov:
-	kultúrne,
-	sociálne,
-	ekonomické,
-	environmentálne,
-	inštitucionálne,
-	regionálne,
pričom v tejto štruktúre umožnila komplexnejšie sledovať národné špecifiká a rozvojový potenciál územia pre TUR.

V čase od 1. augusta 2004 do 31. októbra 2004 prebiehala Európskou komisiou vyhlásená verejná debata k revízii Stratégie EÚ pre TUR. Európska komisia obdržala takmer 700 odpovedí na dotazníky zverejnené na svojej webovej stránke. Dňa 9. februára 2005 bol Európskou komisiou prezentovaný dokument, v ktorom sa konštatuje, že komisia chce stratégiu pre TUR revidovať, aby mohla presnejšie stanoviť jej ciele a určiť nové míľniky. V dokumente sa ďalej konštatuje, že stratégia trvalo udržateľného rozvoja a lisabonská stratégia sledujú rovnaký cieľ, zlepšiť blahobyt a životné podmienky trvalo udržateľným spôsobom pre súčasné a budúce generácie, kladú však dôraz na iné činnosti a inštrumenty a riadia sa iným časovým rámcom. Európska rada dokument prerokuje na svojom zasadnutí v dňoch 22.- 23. marca 2005.      

Lisabonská stratégia

Jednu z najdôležitejších a zrejme aj najťažších úloh súvisiacich s členstvom Slovenskej republiky v Európskej únii, ktorá je priamo prepojená s problematikou trvalo udržateľného rozvoja, predstavuje implementácia a rozvíjanie cieľov Lisabonskej stratégie. Ide o dlhodobú stratégiu, ktorá sa dynamicky rozvíja a dopĺňa. Na zasadnutí Európskej rady 
v Lisabone v marci 2000 bol stanovený pre úniu nový strategický cieľ pre ďalšie desaťročie - vybudovať konkurencieschopnú a dynamickú ekonomiku založenú na vedomostiach, 
s väčšou sociálnou súdržnosťou a s vyššou mierou zamestnanosti. Bola prijatá komplexná stratégia zameraná na dosiahnutie nasledujúcich cieľov:
-	prechod k ekonomike a spoločnosti založenej na vedomostiach (proces štrukturálnej reformy a dokončenie budovania vnútorného trhu),
-	modernizáciu európskeho sociálneho modelu, najmä investovaním do ľudí a bojom proti sociálnej izolácii,
-	udržanie zdravého ekonomického prostredia a ekonomického rastu aplikáciou vhodnej makroekonomickej politiky.

Goteborský summit v marci 2001 doplnil do Lisabonského procesu ďalší cieľ zameraný na stratégiu trvalo udržateľného rozvoja vrátane dimenzie životného prostredia. Barcelonský summit v marci 2002 zhodnotil pokrok dosiahnutý v Lisabonskom procese a prijal ďalšie konkrétne rozhodnutia o opatrenia na dosiahnutie uvedených cieľov. Lisabonská stratégia vzhľadom na svoj široký záber predstavuje určitý „dáždnik“ nad mnohými parciálnymi stratégiami a iniciatívami únie v rôznych oblastiach. Nadväzuje zároveň na procesy a politiky únie začaté v predchádzajúcom období – Európska stratégia zamestnanosti (Luxemburg 1997), makroekonomická reforma (Kolín 1999).

Z analýzy dosiahnutých výsledkov pri implementácii Lisabonskej stratégie v rámci Európskej únie vyplýva, že medzi najvážnejšie faktory, ktorými je potrebné sa bezodkladne zaoberať,  patria: 
1.	zabezpečenie zodpovedajúcich zdrojov verejných financií
2.	rastový faktor zamestnanosti a produktivity
3.	rozvoj vnútorného trhu 
4.	trvalo udržateľný rozvoj

Európska komisia pri hodnotení implementácia Lisabonskej stratégie vo vzťahu k trvalo udržateľnému rozvoju konštatuje, že napriek určitému pokroku, predovšetkým v oblasti legislatívy nedochádza k dostatočnej synergii medzi jednotlivými politikami, predovšetkým v oblasti životného prostredia, výskumu a hospodárskej súťaže. Celkovo výsledky na národnej úrovni vo vzťahu k ochrane životného prostredia sú sklamaním, keďže mnohé štandardy od r. 1999 zaznamenali pokles.

Implikácie pre Slovenskú republiku

Lisabonská stratégia sa s určitosťou stane jednou z najväčších priorít Európskej únie na nasledujúcich 5 rokov. Zlepšenie jej implementácie je pre únii dôležité nielen z hľadiska potreby samotných reforiem a zlepšovania kvality života európskych občanov, ale je to aj otázka dôveryhodnosti únie ako takej v jej schopnosť realizovať ciele, ktoré si sama vytýčila. Z toho dôvodu bude v nasledujúcom období aj na úrovni Európskej únie zabezpečená existencia posilnených finančných zdrojov na realizáciu Lisabonskej stratégie.

Slovenská republika sa problematikou Lisabonskej stratégie intenzívne zaoberá od začiatku roku 2004, pričom v súčasnosti sa prerokováva aj Lisabonská stratégia pre Slovensko: Stratégia rozvoja konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010, ktorá obsahuje základné štrukturálne priority do roku 2010. Vzhľadom na to, že Lisabonská stratégia, aj keď je obsahovo užšia ako stratégia trvalo udržateľného rozvoja,  je postavená na presne tých istých pilieroch – ekonomickom, sociálnom a environmentálnom – je možné považovať ju za kompatibilnú s princípmi trvalo udržateľného rozvoja. Realizácia Lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky bude môcť a tiež musí byť využitá aj z hľadiska dodržiavania princípov trvalo udržateľného rozvoja pri pokračujúcej realizácii štrukturálnych reforiem. 

Implementácia TUR v strednej Európe

V priebehu roka 2004 bola uskutočnená komparatívna analýza o problémoch a príležitostiach  implementácie princípov TUR v krajinách V4 a Rakúska. 
Z nej vyplynuli nasledovné závery:
-	štádium implementácie stratégií TUR je v krajinách V4 a Rakúska rôzne; politická vôľa, inštitucionálny rámec a koordinácia národných komisií pre TUR, miera participácie zástupov rôznych záujmových skupín a zvyšovanie povedomia o TUR sú základom úspechu;
-	v niektorých krajinách je zosúladená príprava Národných rozvojových plánov ( na obdobie rokov 2007-2013) a stratégií TUR  prebiehajú paralelne, je to náročný, avšak sľubný proces;
-	krajiny ako Rakúsko a Fínsko, ktoré majú dobrú expertízu v implementácii princípov TUR a plánovaní na základe princípov TUR sú pre nás príkladom.   

3.  Návrh základných princípov trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike

Národná stratégia trvalo udržateľného rozvoja SR hovorí o možnosti posudzovať stratégie, koncepcie, programy a aktivity vo vzťahu k TUR na základe 16 princípov (na riadenie činnosti ľudí) a v rámci nich 40 kritérií (na posudzovanie uplatnenia princípov). Jedná sa o nasledovné princípy:

1.	Princíp podpory rozvoja ľudských zdrojov 
2.	Ekologický princíp 
3.	Princíp autoregulačného a sebapodporného vývoja 
4.	Efektívnostný princíp 
5.	Princíp rozumnej dostatočnosti 
6.	Princíp preventívnej opatrnosti a predvídavosti 
7.	Princíp rešpektovania potrieb a práv budúcich generácií 
8.	Princíp vnútrogeneračnej, medzigeneračnej a globálnej rovnosti práv obyvateľov   Zeme 
9.	Princíp kultúrnej a spoločenskej integrity 
10.	Princíp nenásilia  
11.	Princíp emancipácie a participácie 
12.	Princíp solidarity 
13.	Princíp subsidiarity 
14.	Princíp prijateľných chýb 
15.	Princíp optimalizácie 
16.	Princíp sociálne, eticky a environmentálne priaznivého hospodárenia, rozhodovania, riadenia a správania 

Pri rešpektovaní všetkých princípov zadefinovaných NSTUR v tomto dokumente navrhujeme ich zhutnenie na 6 základných princípov, ktorých synergické uplatňovanie zabezpečí, aby nedochádzalo k sektorovej a regionálnej fragmentácii rozvoja Slovenska, ktorá nie je v súlade so základnými princípmi TUR. Súčasne je však potrebné trvalo udržateľný rozvoj Slovenska je vnímať z hľadiska globálnych, regionálnych (národných) a lokálnych (regionálnych) aspektov.

Vzhľadom na vyššie uvedené a v súlade s Národnou stratégiou trvalo udržateľného rozvoja navrhujeme stanovenie 6 základných princípov trvalo udržateľného rozvoja SR. Princípy trvalo udržateľného rozvoja sú dlhodobo platné tézy rešpektujúce základné aspekty TUR a zohľadňujúce realitu života v SR. 

1.	Trvalo udržateľný rozvoj v centre pozornosti

Trvalo udržateľný rozvoj by mal byť základným princípom vyváženého rozvoja každej spoločnosti podporujúc všetky ostatné ciele, politiky a procesy. Predstavuje rámec pre integráciu ekonomických, sociálnych a environmentálnych záležitostí v čase. Princíp trvalo udržateľného rozvoja podporuje dobré spravovanie spoločnosti, verejné zdravie,  inovácie, celoživotné vzdelávanie, ochranu a spoločenské uplatnenie kultúrneho dedičstva  a všetky formy ekonomického rastu, ktoré zabezpečujú ochranu prírodných zdrojov, na ktorých sme závislí. Tento princíp posilňuje sociálnu harmóniu a vedie k zabezpečeniu naplneného života každého občana. V podmienkach Slovenskej republiky by sa tento princíp mal napĺňať aj prostredníctvom komunikácie s verejnosťou tak odbornou, ako aj laickou. Trvalo udržateľný rozvoj by mal byť predmetom stálej diskusie celej spoločnosti.

2.	Posilňovanie lokálnej dimenzie trvalo udržateľného rozvoja 

Implementácia princípov TUR do regionálnych a miestnych rozvojových stratégií v Slovenskej republike je minimálna. Jedným z dôsledkov je následne minimálny pokrok v implementácii konkrétnych opatrení a aktivít zameraných na trvalo udržateľný rozvoj na miestnej úrovni. Väčšina aktivít v tejto oblasti je výsledkom aktivity mimovládnych organizácií a ich spolupráce na miestnej úrovni a nie systematickým procesom, ktorý by priniesol budovanie inštitúcií, zavádzanie nástrojov a nové postupy v plánovacom a rozhodovacom procese spojené s vytváraním partnerstiev a účasťou verejnosti. Bez implementácie konkrétnych opatrení na lokálnej úrovni zostane princíp trvalo udržateľného rozvoja nenaplnený.
 
3.	Efektívne spravovanie spoločnosti a integrovaný prístup

Pre trvalo udržateľný rozvoj neexistuje preddefinovaný program, ani návod. Trvalo udržateľný rozvoj vyžaduje rozličné stratégie v rozličných spoločnostiach, oblastiach a na rôznych úrovniach. Všetky stratégie budú závisieť od efektívneho systému, na ktorom sa budú musia podieľať všetky zložky spoločnosti a relevantné inštitúcie. Všetci by sme mali prevziať zodpovednosť za podporovanie trvalej udržateľnosti v našom každodennom živote, ako aj zapájať ostatných na zabezpečenie väčšieho množstva trvalo udržateľných výstupov v našej spoločnosti. V podmienkach Slovenskej republiky bude potrebné vytvoriť mechanizmus, ktorý zabezpečí vzájomný súlad, prepojenie a dopĺňanie sa jednotlivých strategických dokumentov a politík tak na národnej, regionálnej a lokálnej úrovni. V súlade so zákonom o územnom plánovaní a stavebnom poriadku v SR sa sústavne a komplexne rieši priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia, určujú sa jeho zásady, navrhuje sa vecná a časová koordinácia činností ovplyvňujúcich ekologickú stabilitu, kultúrno-historické hodnoty územia, územný rozvoj a tvorbu krajiny v súlade s princípmi udržateľného rozvoja a územnoplánovacia dokumentácia je základným nástrojom územného rozvoja a starostlivosti o životné prostredie SR, obcí a regiónov-   

4.	Uvedomovanie si hodnoty prírody a kultúry

Sme a vždy budeme súčasťou prírody. Náš hospodársky a sociálny blahobyt závisí od prírodných a kultúrnych zdrojov ,rovnako ako i od ekosystémov, ktoré zachovávajú život na Zemi. Tieto systémy, ktoré majú svoje limity zraniteľnosti a obnoviteľnosti, prekračujeme na vlastné riziko. Zodpovednosť je potrebné prenášať na tých, ktorí prírodu a kultúrne dedičstvo znehodnocujú a v podstatnej miere je nevyhnutné zavádzať princíp prevencie pred týmto znehodnocovaním.

5.	Rovnosť príležitostí
Trvalo udržateľný hospodársky rast znamená rovnosť šancí pre všetkých. Znamená to, že základné potreby sú naplnené pri zachovaní určitých princípov a zásad. Zásada efektívnosti znamená, že hodnoty a hospodársky rast sú dosahované jednak v medziach sociálnej udržateľnosti, a súčasne pri čo najmenšej možnej spotrebe neobnoviteľných prírodných zdrojov a energií. Zásada inklúzie znamená zabezpečenie dobre platenej vysoko kvalifikovanej zamestnanosti pri zachovaní a rešpektovaní individuálnych potrieb občanov. V podmienkach Slovenskej republiky sa táto dimenzia TUR musí naďalej realizovať prostredníctvom integrovaných reforiem na trhu práce.

6.	Zavedenie princípu prevencie  

Pri vytváraní/realizovaní rozvoja, ktorý je trvalo udržateľný musia kľúčovú úlohu spolu s tvorcami politík zohrávať aj vedci a novátori v súlade s tézou, že zdroje sú vyčerpateľné a limitované, ale ľudská kreativita nie. Spoločnosť si musí byť istá, že je zabezpečené hodnotenie potenciálne škodlivých činností tak, aby bolo možné sa im vyhnúť, resp. minimalizovať ich riziko. V prípade hrozby vážneho nezvratného poškodenia životného prostredia a ľudského zdravia nemôže byť nedostatok vedeckého poznania dôvodom pre odsúvanie efektívneho vynaloženia prostriedkov na prevenciu, alebo minimalizovanie nezvratného poškodenia životného prostredia a ľudského zdravia. V podmienkach Slovenskej republiky sa bude táto zásada realizovať prostredníctvom opatrení z oblasti vedy, výskumu a znalostnej ekonomiky a súčasne prostredníctvom už spomínaného trvalého dialógu spoločnosti. 

4. Financovanie trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike

Systém trvalo udržateľného rozvoja je z hľadiska jeho praktickej realizácie pomerne novou oblasťou, ktorá bude ale postupne čím ďalej tým dôležitejšia. Aktivity podporované zo štátneho rozpočtu by mali byť posúdené z hľadiska trvalo udržateľného rozvoja Slovenska, pričom financovanie trvalo udržateľného rozvoja nemôže byť rezortnou záležitosťou. 

Financovanie inštitucionálneho rámca trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky

Na financovanie inštitucionálneho zabezpečenia TUR v SR (Expertná komisia TUR v SR a jej pracovné skupiny) sa uvažuje s vyčlenením čiastky 500 tis. Sk na prípravu Akčného plánu pre TUR a jeho monitorovanie.

Ako súčasť monitorovania a hodnotenia procesov udržateľnosti a kohézie rezortných politík je potrebné realizovať medzirezortné a medzisektorové porovnávacie správy a konzultačné procesy, prezentovať dosiahnuté výsledky odbornej a laickej verejnosti. Cieľom týchto procesov je podporiť prípravu a realizáciu Akčného plánu pre TUR a zároveň vytvoriť priestor na prerokovanie koncepčných rozporných a protichodných stanovísk a pozícií rezortných politík, prispieť k odstraňovaniu zásadných rozporov a podľa možností približovať sa k dosahovaniu odborných a koncepčných konsenzov rezortných politík tak, aby neboli v rozpore s TUR. 

Na zabezpečenie týchto procesov je potrebné vyčlenenie minimálnych finančných prostriedkov v rámci jednotlivých rezortov vo východiskách štátneho rozpočtu (ako medzirezortný program) na roky 2006 - 2008 (za realizáciu budú zodpovedné príslušné rezorty). V tomto kontexte navrhujeme vyčleniť čiastku v objeme cca 3,5 - 4 mil. Sk, ktorá sa prerozdelí na jednotlivé rezorty. Tieto finančné prostriedky budú určené na vytváranie stimulov pre realizáciu opatrení/projektov z oblasti trvalo udržateľného rozvoja a to prioritne prostredníctvom komunikácie s laickou aj odbornou verejnosťou; transferom know-how z iných štátov, ktoré v tejto oblasti dosahujú lepšie výsledky; realizáciou seminárov, workshopov; podieľaním sa na financovaní výskumných/dosahových štúdií v tejto oblasti a pod. Tento finančný balík by do značnej miery zabezpečoval inštitucionálnu funkčnosť TUR v Slovenskej republike a mal by integrujúcu funkciu. Aktivity by mali byť zamerané okrem iného aj na identifikáciu medzirezortných prioritných oblastí, v ktorých je potrebné medzi dotknutými rezortmi prekonzultovať presahy rezortných politík a vzájomné princípy udržateľnosti a kohézie (napr. previazanosť rozvoja cestovného ruchu a ochrany prírody a kultúrneho dedičstva, rozvoj zamestnanosti vo vzťahu k urbánnej regenerácii, využitie starých priemyselných areálov a iných prirodzených miestnych zdrojov a pod.) Porovnávacie správy a konzultácie by mali byť výsledkom týchto procesov.

Financovanie konkrétnych opatrení trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky

Opatrenia zamerané na realizáciu cieľov a zásad trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike sa budú musieť realizovať z viacerých finančných zdrojov. Vo všeobecnosti ich možno rozdeliť na zdroje verejné a súkromné. 

Verejné zdroje:
1.	Štátny rozpočet SR, pričom všetky aktivity v jednotlivých kapitolách by mali byť posudzované z hľadiska TUR (vypustenie protismerných výdavkov a škodlivých transferov);
2.	Štrukturálne fondy a Kohézny fond vrátane spolufinancovania z národných zdrojov v skrátenom programovacom období 2004 - 2006 sa bude hodnotiť dopad finančných nástrojov zdrojov z hľadiska vplyvu na trvalo udržateľný rozvoj a to spätne každý rok. V nasledujúcom programovom období sa už bude dbať na to, aby systém trvalo udržateľného rozvoja a jeho princípy boli premietnuté do Národného strategického referenčného rámca pre štrukturálne fondy a Kohézny fond, ktorý vypracuje Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR v spolupráci s príslušnými inštitúciami. 
3.	Rezortné priority musia byť zamerané na implementáciu zásad trvalo udržateľného rozvoja (napr. oblasť obnoviteľných zdrojov energie). Finančné prostriedky, ktoré si rezorty automaticky rozpočtujú už v súčasnosti musia byť posudzované z hľadiska súladu s trvalo udržateľným rozvojom, pričom uprednostňované by malo byť financovanie technológií a inovácií, ktoré prispievajú k zlepšovaniu kvality životného prostredia.
4.	Finančné prostriedky samospráv – finančné zdroje z verejných rozpočtov na lokálnej úrovni budú musieť v budúcnosti plniť veľmi dôležitú úlohu katalyzátora financovania projektov z oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Je potrebné si uvedomiť, že ak má byť oblasť trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike naozaj implementovaná v praxi, musí si ju „osvojiť“ v prvom rade lokálna úroveň. 
5.	V prípade prírodných katastrôf resp. ekologických katastrôf veľkého rozsahu (0,6% HDP) na sanáciu a okamžité práce záchranného charakteru je možné využiť Fond solidarity Európskej únie.
6.	V súlade so záväzkami SR voči OECD bude potrebné dosiahnuť dohodu na politickej úrovni o hlavných zásadách dotačnej politiky štátu tak, aby podporovala trvalo udržateľný rozvoj Slovenskej republiky a následne vypracovať príslušný dokument.    
7.	Rozvojová pomoc tretím krajinám by mala byť poskytovaná Slovenskou republikou len pri dodržaní podmienky udržateľného rozvoja.

Súkromné zdroje:
Pre úspešné plnenie zásad trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike bude potrebné, aby sa na realizácii príslušných opatrení priamo, alebo nepriamo podieľali aj súkromné zdroje v zmysle tzv. public private partnership (PPP). Medzi najväčšie výzvy z pohľadu Slovenskej republiky v tejto oblasti patrí aktivizácia podnikateľského sektora v oblasti výskumu a technologického rozvoja, ako aj podpora inovatívnych malých a stredných podnikov, ktoré môžu byť následne aj nositeľom pri používaní environmentálne vhodných technológií. Súčasne majú takéto subjekty aj silný prorastový potenciál a tým pádom aj potenciál v oblasti tvorby nových pracovných miest, čo môže pozitívne ovplyvniť aj zvyšné dva aspekty trvalo udržateľného rozvoja – sociálny a ekonomický. 

Ostatné finančné zdroje:
V oblasti finančných nástrojov, ktoré budú slúžiť na implementáciu zásad trvalo udržateľného rozvoja v podmienkach Slovenskej republiky, je možnosť použiť aj iné zdroje financovania, ako sú napríklad zdroje medzinárodných finančných inštitúcií, bilaterálnej spolupráce, donorských inštitúcií a pod.

5.  Inštitucionálne zabezpečovanie

Inštitucionálne zabezpečenie agendy trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike je v súčasnosti nedostatočné. Momentálne existuje poradný orgán vlády SR – Rada vlády pre trvalo udržateľný rozvoj – pričom neexistuje žiadna inštitúcia/komisia/skupina odborníkov, ktorých výstupy by bolo podkladom pre rokovania Rady vlády pre trvalo udržateľný rozvoj a prostredníctvom nej by boli posúvané na politickú úroveň. To znamená, že Rada vlády SR pre trvalo udržateľný rozvoj existuje izolovane a bez reálnej možnosti aktívne prispieť k implementácií zásad TUR v Slovenskej republike. 

Z uvedeného dôvodu je potrebné inštitucionálny rámec riadenia trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike dobudovať. Navrhujeme nasledovné základné zložky funkčnej inštitucionálnej podpory TUR v Slovenskej republike:
-	už existujúca Rada vlády SR pre TUR – politická, koordinačná a riadiaca úroveň zabezpečujúca potrebné prepojenie tejto úrovne s úrovňou odbornou a regionálnou, rada vlády bude mať zriadenú interaktívnu webovskú stránku, v rámci ktorej bude fungovať  aj fórum pre občanov k otázkam trvalo udržateľného rozvoja
-	už existujúci sekretariát Rady vlády SR pre TUR na Úrade vlády SR – manažérske zabezpečenie – s potenciálnou potrebou jeho personálneho dobudovania
-	doposiaľ neexistujúca nezávislá expertná komisia pre TUR (na základe skúseností z okolitých krajín) – odborná podpora

Systém TUR a jeho priemet do sektorových politík bude koordinovaný samostatným inštitucionálnym rámcom, avšak v úzkej spolupráci s inštitucionálnym  koordinačným rámcom pre Lisabonskú stratégiu v podmienkach Slovenskej republiky. Pri tomto návrhu vychádzame z konštatovania Európskej komisie, že stratégia trvalo udržateľného rozvoja a lisabonská stratégia sledujú rovnaký cieľ, zlepšiť blahobyt a životné podmienky trvalo udržateľným spôsobom pre súčasné a budúce generácie, kladú však dôraz na iné činnosti a inštrumenty a riadia sa iným časovým rámcom.
Zriadenie Expertnej komisie pre TUR v SR

Komisia by predstavovala expertnú úroveň riadenia TUR v SR. Nešlo by o inštitúciu v pravom slova zmysle, ale odbornú platformu zloženú zo zástupcov z všetkých relevantných oblastí spoločnosti. Komisia by fungovala a bola financovaná na základe nasledovných princípov:
-	komisia bude zložená z expertov, ktorí sa odborne venujú problematike TUR z akademického sektora, mimovládnych organizácií a regionálnych štruktúr;
-	členov komisie by menovala Rada vlády SR pre TUR (prípadne vláda SR) na základe nominácií jednotlivých rezortov (,pričom nominanti rezortov nebudú zamestnancami rezortov), VÚC a partnerov s maximálnym počtom 24 členov (8 – nominanti ministerstiev, 8 – nominanti VÚC, 8 – nominanti sociálnych partnerov);
-	koordinácia komisie bude vzhľadom na prerokovávané okruhy problémov vykonávať SEZ ÚV SR, Ministerstvo životného prostredia SR a Štatistický úrad SR;
-	bude pracovať v tematických pracovných skupinách pre ekonomiku, sociálne,  environmentálne, kultúrne a inštitucionálne otázky trvalo udržateľného rozvoja;
-	z organizačného hľadiska bude mať komisia jedného predsedu a dvoch podpredsedov
-	štatút komisie schváli Rada vlády SR a následne vláda SR
-	sekretariát rady vlády SR pre TUR by zastrešoval administratívno-organizačnú podporu fungovania komisie
-	komisia by mala mať poradnú funkciu pre Radu vlády SR pre TUR a formovala by stanoviská/dopadové štúdie/návrhy na ďalší postup
-	rokovania komisie sa budú uskutočňovať na pravidelnej báze raz na mesiac a podľa potreby
-	komisia po svojom zriadení a následne každoročne pripraví Plán práce komisie, ktorý schváli Rada vlády SR pre TUR -	
-	pôsobenie v komisii by malo byť finančne ohodnotené s tým, že sme navrhli dve alternatívy  financovania Komisie (I - z rozpočtov ministerstiev (nominanti ministerstiev), VÚC (nominanti VÚC) a ÚV SR (nominanti sociálnych partnerov); náklady spojené z organizačným zabezpečením rokovaní z rozpočtu ÚV SR a II - vyčlenením balíka finančných prostriedkov do rozpočtovej kapitoly ÚV SR) V rámci medzirezortného pripomienkového konania sa rezorty jednoznačne priklonili k alternatíve II, t.j. vyčlenením balíka finančných prostriedkov do rozpočtovej kapitoly ÚV SR.

6. Sledovanie indikátorov trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike

Komisia pre trvalo udržateľný rozvoj OSN schválila na svojom zasadnutí 18. apríla 1996 v New Yorku ukazovatele trvalo udržateľného rozvoja. Do  súboru schválených indikátorov  zaradila 132 ukazovateľov prezentujúcich ľudské činnosti, procesy a modely, ktoré majú účinok na trvalo udržateľný rozvoj, indikujú stav trvalo udržateľného rozvoja a zároveň uvádzajú strategické a ďalšie možnosti reakcie na zmeny v stave trvalo udržateľného rozvoja.

Pre Slovenskú republiku je z celého súboru relevantných 125 ukazovateľov trvalo udržateľného rozvoja, 7 ukazovateľov súboru sa týka morí a pobrežných oblastí a suchých, púštnych a polopúštnych oblastí.

Navrhnutý súbor ukazovateľov trvalo udržateľného rozvoja bol schválený  uznesením vlády SR č.655/1997 zo 16. septembra 1997 o uplatňovaní Agendy 21 a vyhodnocovaní ukazovateľov trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike. Zároveň bolo  ministerstvám a ostatným ústredným orgánom štátnej správy SR stanovené gestorstvo  za každý  ukazovateľ, pričom Štatistický úrad SR zodpovedá za 48 ukazovateľov, Ministerstvo životného prostredia SR gestoruje 15 ukazovateľov, Ministerstvo pôdohospodárstva SR 14, Ministerstvo hospodárstva SR 11, Ministerstvo zdravotníctva SR 11, Ministerstvo školstva SR 9, Ministerstvo financií  SR 7, Úrad vlády SR 4, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR 3,  Ministerstvo zahraničných vecí SR 2 a Ministerstvo vnútra SR 1 ukazovateľ.

Prehľad ukazovateľov trvalo udržateľného rozvoja a ich gestorov je uvedený v prílohe 1.

Na základe zmapovania situácie pri sledovaní indikátorov TUR v Slovenskej republike navrhujeme prijať tieto opatrenia.

1.	Prehodnotiť súbor sledovaných ukazovateľov trvalo udržateľného rozvoja tak, aby umožnili vyhodnocovanie prijatých cieľov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike a zároveň. aby slúžili pre účely medzinárodného porovnania.

2.	Po prehodnotení ukazovateľov trvalo udržateľného rozvoja určiť gestorstvo sledovania indikátorov tým inštitúciám, ktoré ich získavajú v rámci štátnych štatistických zisťovaní zahrnutých do programu štatistických zisťovaní, resp. v rámci administratívnych zdrojov údajov.

3.	Vylúčiť zo súboru ukazovateľov schválených uznesením vlády SR č. 655/1997 tie ukazovatele, ktoré sú irelevantné pre monitorovanie trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike. Ide o nasledovné ukazovatele:
-	pomerná gramotnosť dospelej populácie
-	rozloha a počet obyvateľov formálnych a neformálnych ľudských sídiel
-	dynamika populačného rastu v horských oblastiach
-	prosperita obyvateľstva v horských oblastiach
-	hodnota vegetačného indexu
-	krajina postihnutá desertifikáciou
-	spotreba látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu.

Vyššie uvedené úlohy nevyhnutné na efektívne zabezpečenie sledovania indikátorov TUR v SR zabezpečí ako svoju prioritnú úlohu Expertná komisia pre TUR v SR v spolupráci so Štatistickým úradom SR. Následne bude spracovaná samostatná metodická príručka pre výpočet indikátorov trvalo udržateľného rozvoja pre podmienky Slovenskej republiky.

7. Všeobecné priority v súvislosti s uplatňovaním zásad TUR v SR

Aktuálny stav uplatňovania zásad trvalo udržateľného rozvoja v SR je neuspokojivý. Pri definovaní opatrení na zlepšenie súčasného stavu je potrebné rozdeliť riešenie tejto problematiky do dvoch základných krokov:

Prvým krokom musí byť naplánovanie a realizácia opatrení horizontálneho charakteru. Po analýze danej problematiky navrhujeme realizovať nasledovné opatrenia v uvedenom časovom slede:

1.	Urýchlene sfunkčniť inštitucionálny rámec nevyhnutný na implementáciu zásad TUR v SR (v zmysle časti 4 materiálu);

2.	Pripraviť Akčný plán pre TUR na roky 2005 – 2010, implementovať priority v ňom uvedené a monitorovať úlohy z neho vyplývajúce (Akčný plán bude mať formu konkrétnych sektorových priorít, súčasťou prípravy Akčného plánu pre TUR musí byť verejná, ako aj politická diskusia o jeho prioritách a obsahu) pri zachovaní globálnej, regionálnej a lokálnej úrovne TUR.

3.	Dobudovať štatistické sledovanie stavu TUR v SR – indikátory TUR – nezávislou Expertnou komisiou pre TUR v SR v spolupráci so Štatistickým úradom SR a jednotlivými dotknutými ministerstvami a v zmysle uznesenia vlády SR č. 978/2001, ktoré je na sledovanie aktuálneho pokroku nevyhnutné (v zmysle bodu 6 materiálu).

4.	V súlade so záväzkami SR voči OECD bude potrebné dosiahnuť dohodu na politickej úrovni o hlavných zásadách dotačnej politiky štátu tak, aby podporovala trvalo udržateľný rozvoj Slovenskej republiky a následne vypracovať príslušný dokument.    

5.	Prostredníctvom komunikačných aktivít z centrálnej úrovne bude potrebné zvýšiť povedomie a záujem riadiacich a rozhodovacích štruktúr na regionálnej a miestnej úrovni o zavádzanie princípov TUR do praxe.

6.	Vypracovať mechanizmus, ktorý zabezpečí postupné vytváranie integrovaného prístupu k sektorovým stratégiám a politikám rozvoja SR tak, aby boli vo vzájomnom súlade a bola zabezpečená kontinuita  z časového hľadiska.

7.	Ako súčasť monitorovania a hodnotenia procesov udržateľnosti a kohézie rezortných politík je potrebné realizovať medzirezortné a medzisektorové porovnávacie správy a konzultačné procesy, prezentovať dosiahnuté výsledky odbornej a širšej verejnosti. Cieľom týchto procesov je podporiť prípravu a realizáciu Akčného plánu pre TUR a zároveň vytvoriť priestor na prerokovanie koncepčných rozporných a protichodných stanovísk a pozícií rezortných politík, prispieť k odstraňovaniu zásadných rozporov a podľa možností približovať sa k dosahovaniu odborných a koncepčných konsenzov rezortných politík vo vzťahu k TUR. Na zabezpečenie týchto procesov je potrebné vyčlenenie minimálnych finančných prostriedkov v rámci jednotlivých rezortov vo východiskách štátneho rozpočtu (ako medzirezortný program) na roky 2006 - 2008 (za realizáciu budú zodpovedné príslušné rezorty). Navrhujeme vyčleniť čiastku v objeme cca 3,5 - 4 mil. Sk, ktorá sa prerozdelí na jednotlivé rezorty.