Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy 
predsedu vlády Dánskeho kráľovstva (DK) Andersa Fogha Rasmussena v SR v dňoch 9.-10.1.2002

	Predseda dánskej vlády Anders Fogh Rasmussen s manželkou navštívil v dňoch 9.–10. januára 2002 Slovenskú republiku (SR). Návšteva sa uskutočnila na pozvanie predsedu vlády SR M. Dzurindu. Predseda dánskej vlády počas návštevy rokoval s predsedom vlády SR, bol prijatý prezidentom SR R. Schusterom, stretol sa s členmi Zahraničného výboru NR SR a Výboru NR SR pre európsku integráciu a primátorom hlavného mesta SR Bratislavy J. Moravčíkom.

	Návšteva premiéra Rasmusena v SR bola vôbec prvou návštevou na úrovni predsedov vlád v slovensko-dánskych vzťahoch po 1.1.1993. Význam návštevy umocnila aj skutočnosť, že Dánsko bude v 2. polroku 2002 vykonávať funkciu predsedníckej krajiny EÚ. Slovensko je prvou krajinou SVE, resp. prvou kandidátskou krajinou EÚ, ktorú premiér A. F. Rasmussen navštívil po nástupe do funkcie v novembri 2001.

Priebeh a výsledky rokovaní:

	Predsedovia vlád oboch krajín sa v rámci úvodného rozhovoru v úzkom kruhu vzájomne informovali o súčasnom stave a perspektívach ďalšieho vnútropolitického vývoja v SR a Dánsku. Premiér Rasmussen informoval o hlavných príčinách jeho volebného víťazstva v novembri 2001 (vysoké daňové zaťaženie, neefektívny a finančne nákladný systém sociálnej a zdravotnej starostlivosti, zneužívanie veľkorysého prisťahovaleckého systému).

Bilaterálne vzťahy

V časti rokovaní, venovanej bilaterálnym vzťahom obe strany konštatovali, že sa v nich nevyskytujú žiadne otvorené alebo sporné otázky. Slovenská strana ocenila zriadenie zastupiteľského úradu Dánskeho kráľovstva v SR, čo vníma ako impulz pre ďalší rozvoj bilaterálnych vzťahov najmä v ekonomickej oblasti. Premiéri konštatovali, že súčasná úroveň obchodno-ekonomickej spolupráce nezodpovedá možnostiam oboch krajín. Predseda vlády SR informoval o možnostiach investičných vstupov do SR. Na príklade dánskej firmy ECCO poukázal na potenciál rozvoja vzájomnej spolupráce. Predseda vlády DK zdôraznil potrebu stabilného legislatívneho prostredia pre zahraničných investorov. Ťažiskom jeho záujmu bola  kompatibilita podporných opatrení SR pre zahraničných investorov s legislatívou EÚ.
Predseda vlády SR vyjadril poďakovanie dánskej strane za bilaterálne poskytovanú pomoc, predovšetkým v oblasti ochrany životného prostredia. Takisto poďakoval za pomoc v oblasti prípravy SR na členstvo v EÚ, kde sa dánska strana vzhľadom na vlastné poznatky a potenciál prednostne orientuje na oblasť ochrany životného prostredia a preberanie príslušnej legislatívy EÚ. 

Multilaterálna problematika všeobecne	

	Rozhovory potvrdili zhodu alebo blízkosť stanovísk k rade aktuálnych medzinárodno-politických otázok. Vzájomne sa informovali o účasti na odvetných opatreniach medzinárodného spoločenstva proti medzinárodnému terorizmu. Predseda vlády SR v tejto súvislosti zdôraznil skutočnosť, že slovenská strana v tejto otázke postupuje ako de facto člen NATO, čo predseda dánskej vlády ocenil.
	Predseda vlády SR informoval o kandidatúre SR na miesto nestáleho člena BR OSN na roky 2006-2007. Vzhľadom na analogickú kandidatúru dánskej strany na roky 2005-2006 navrhol premiérovi Rasmussenovi uzavretie dohody o recipročnej podpore kandidatúr. Predseda dánskej vlády ponuku akceptoval.
	Predseda vlády SR na žiadosť partnera informoval o súčasnom stave a perspektívach ďalšieho rozvoja vzťahov so susednými krajinami. 

NATO

	Hlavným ťažiskom rokovaní premiéra Rasmussena s ústavnými predstaviteľmi SR bola problematika vstupu SR do EÚ a NATO. Slovenskí predstavitelia konsenzuálne zdôraznili záujem SR o vstup do NATO v nasledujúcom kole rozširovania a vstup do EÚ medzi prvými novými členmi.
	Predseda vlády SR informoval o prijatých opatreniach v zmysle vytvorenia podmienok pre pozvanie SR do NATO na pražskom summite NATO (profesionalizácia armády, podiel HDP určený na obranu, podpora vstupu do NATO medzi obyvateľstvom ai.). Konštatoval zásadnú pripravenosť SR na vstup do Aliancie a schopnosť prevziať všetky záväzky, vyplývajúce z členstva.
 Premiér Rasmussen informoval o podpornom stanovisku dánskej strany v zmysle “ambiciózneho rozšírenia Aliancie“. Zdôraznil, že DK, vzhľadom na zrejmé historické, politické a zemepisné väzby, prednostne presadzuje súčasné prijatie všetkých troch baltických republík do NATO. Súčasne podporuje ašpirantské snahy ďalších krajín SVE. Za základné kritériá pre prijímanie ďalších krajín do Aliancie považuje rešpektovanie hodnôt NATO, pripravenosť aktívne sa podieľať na opatreniach Aliancie a prevziať všetky záväzky vyplývajúce z členstva v Aliancii. Rozšírenie Aliancie musí, podľa dánskej strany, prebehnúť takým spôsobom, aby nedošlo k oslabeniu kľúčových funkcií NATO. Teroristické útoky proti USA potvrdili naliehavosť požiadaviek na pripravenosť kandidátskych krajín v oblasti vojensko-technickej tak, aby boli schopné hneď po vstupe aktívne sa podieľať na ochrane spoločných hodnôt. Dánska strana jednoznačne vychádza z princípu individuálneho posudzovania žiadostí jednotlivých ašpirantských krajín s tým, že konečné rozhodnutie NATO o ich pozvaní bude výlučne závisieť na stupni ich reálnej pripravenosti.
	Premiér Rasmussen vylúčil možnosť vetovania postupu pri rozširovaní NATO treťou stranou. Rovnako odmietol ako možnú prekážku vstupu jednotlivých krajín do NATO ich zemepisnú polohu, resp. doterajšiu históriu. Premiér Rasmussen ocenil pokrok, ktorý dosiahla Slovenská republika v príprave na členstvo v NATO. Za rozhodujúcu úlohu označil pokračovať v plnení národného plánu na členstvo (MAP).
Dánsky premiér konštatoval menej odmietavé stanovisko ruskej strany k rozširovaniu NATO. Napriek jej pretrvávajúcim výhradám voči prijatiu troch baltických republík do Aliancie vyjadril presvedčenie o nájdení prijateľného kompromisu, ktorý umožní ich vstup.

EÚ
	Premiér SR konštatoval, že slovenská strana má vzhľadom na rad porovnateľných parametrov (počet obyvateľov, rozloha ai.) záujem o bližšie štúdium a využitie poznatkov a skúseností dánskej strany, ktoré predstavujú pre SR v mnohých aspektoch užitočný a inšpiratívny zdroj ponaučenia. Premiér Rasmussen podporil myšlienku užšej spolupráce malých a stredných krajín.
	Slovenskí predstavitelia ďalej informovali o záujme SR o vstup do EÚ v rámci najbližšieho kola rozširovania. Predseda vlády SR informoval o prijatých a pripravovaných opatreniach a o súčasnom stave a ďalšom predpokladanom vývoji predvstupových rokovaní. Informoval o stave regionálnej spolupráce s členskými krajinami EÚ (spolupráca krajín Visegrádskej skupiny s krajinami Beneluxu). Konštatoval pripravenosť SR rozvíjať analogickú spoluprácu s členskými krajinami Severskej rady. Ocenil pomoc Dánska SR, najmä v oblasti prípravy na harmonizáciu legislatívy v oblasti ochrany životného prostredia.
Premiér Rasmussen informoval o stanovisku jeho krajiny k rozširovaniu EÚ. Dánsko podporuje rozsiahle rozšírenie EÚ o 10 krajín (okrem Bulharska a Rumunska). Podmienkou vstupu kandidátskych krajín do EÚ je však dôsledné plnenie tzv. kodaňských kritérií z roku 1993. Dánska strana si uvedomuje mimoriadnosť situácie v Európe a možnosť masívnym rozšírením EÚ prekonať pozostatky blokového delenia kontinentu. Rozšírenie EÚ však musí prebehnúť tak, aby nedošlo k jej oslabeniu. Podobne ako v prípade prijímania nových krajín do NATO i v prípade EÚ bude DK presadzovať princíp individuálneho posudzovania žiadostí jednotlivých ašpirantských krajín s tým, že konečné rozhodnutie o ich vstupe do EÚ bude výlučne závisieť od stupňa ich pripravenosti. 
Premiér Rasmussen dôrazne odmietol možnosť predkladania dodatočných požiadaviek a sprísňovania kritérií vstupu pre kandidátske krajiny. Stupeň ich pripravenosti na členstvo sa musí posudzovať zásadne na základe kritérií a pravidiel, platných pre súčasné členské krajiny EÚ. To je zvlášť dôležité v takých oblastiach ako je Jednotná poľnohospodárska politika (CAP).
Za jednu z podmienok prijatia kandidátskych krajín do EÚ označil riešenie otázky postavenia menšín, pričom zvláštny záujem prejavil o postup slovenskej strany pri riešení postavenia príslušníkov rómskeho etnika. Predseda vlády SR informoval o realizovaných opatreniach a v tejto súvislosti vyslovil poďakovanie za pomoc dánskej strany pri realizácii niektorých projektov, zameraných na integráciu rómskeho etnika.
	Za ďalšiu významnú podmienku vstupu SR do EÚ označil schopnosť efektívnej kontroly slovensko-ukrajinskej hranice ako vonkajšej hranice EÚ. Predseda vlády SR informoval o postupe slovenskej strany v tejto otázke, pričom zdôraznil medzinárodný aspekt problému ochrany vonkajšej hranice EÚ. Upozornil na dĺžku slovensko-ukrajinskej hranice (cca 98 km), čo v porovnaní s vonkajšou hranicou ostatných kandidátskych krajín predstavuje relatívne krátky úsek. Konštatoval pripravenosť SR v okamihu vstupu SR do EÚ zabezpečiť ochranu hranice  v zmysle požiadaviek EÚ.
	Premiér Rasmussen opakovane vyjadril presvedčenie o vstupe SR do EÚ súčasne s ďalšími krajinami SVE. Ocenil výrazný pokrok, ktorý dosiahla slovenská strana pri plnení predvstupových kritérií. V súvislosti s výkonom predsedníckej krajiny EÚ v 2. polroku 2002 premiér Rasmussen konštatoval snahu zachovať vysokú dynamiku predvstupových rokovaní s cieľom do konca roku 2002 uzavrieť s najlepšie pripravenými kandidátskymi krajinami predvstupové rokovania.

Premiér Rasmussen na záver rokovaní pozval predsedu vlády SR na recipročnú oficiálnu návštevu Dánskeho kráľovstva. Predseda vlády SR pozvanie prijal s tým, že presný termín návštevy sa dohodne obvyklým spôsobom. 

	Hlavným predmetom rokovaní predsedu dánskej vlády s prezidentom SR R. Schusterom boli otázky vstupu SR do EÚ a NATO. Prezident SR potvrdil jednoznačný záujem SR o vstup do oboch organizácií v najbližšom možnom termíne. Informoval o predpokladanom vnútropolitickom vývoji v SR v súvislosti s parlamentnými voľbami a vyjadril presvedčenie o zachovaní výraznej väčšiny prointegračne orientovaných politických strán v NR SR, čo by malo vytvoriť podmienky pre uľahčenie prístupového procesu SR a bezproblémovú ratifikáciu príslušných medzinárodných zmlúv.

	Predmetom rokovania premiéra Rasmussena s členmi ZV NR SR a Výboru NR SR pre európsku integráciu boli najmä otázky účasti parlamentu a parlamentných výborov na tvorbe a prijímaní rozhodnutí v oblasti európskej integrácie.

Závery:
	
	Návšteva premiéra Rasmussena v SR predstavovala významný krok v intenzifikácii politického dialógu medzi SR a Dánskym kráľovstvom na vysokej politickej úrovni. Umožnila dôkladnú prezentáciu integračných ambícií SR vo vzťahu k NATO a EÚ v období krátko pred pražským summitom NATO a kodaňským summitom EÚ.
	Návšteva potvrdila absenciu otvorených alebo sporných otázok vo vzájomných vzťahoch a vytvorila podmienky pre ich ďalšiu intenzifikáciu. Bola potvrdená zhoda alebo blízkosť stanovísk oboch krajín na rad zásadných medzinárodno-politických otázok. Potvrdila sa snaha a záujem o zintenzívnenie vzájomnej spolupráce.
	Pozitívnym výsledkom je i dohoda o recipročnej podpore kandidatúr oboch krajín na miesto nestáleho člena BR OSN.

Konkrétne úlohy vyplývajúce z rokovaní

1.  Diplomatickou cestou hľadať termín realizácie oficiálnej návštevy predsedu vlády SR v DK. 

2. Na základe dohody predsedov vlád uzatvoriť recipročnú dohodu o vzájomnej podpore kandidatúr na post nestáleho člena BR OSN prostredníctvom Stálych misií SR a Dánska v New Yorku.