Title: MINISTERSTVO HOSPODÁRSTVA
Author: MH
Last saved by: spano
Company: MH SR

O B S A H

Úvod	3
1.   Charakteristika pojmu „komora“	4
1.1. Pozitívne a negatívne činnosti komôr ovplyvňujúce podnikateľské prostredie	4
1.2. Komory s povinným členstvom 	5
1.3. Ostatné komory 	6
2. Zhrnutie a opatrenia	6
2.1. Zhrnutie 	6
2.2. Bariéry podnikateľského prostredia 	7
2.3. Podnety na opatrenia 	7

P r í l o h y
Príloha č. 1 : Prehľad komôr s povinným členstvom v roku 2003 
Príloha č. 2: Vznik a zameranie činnosti komôr s povinným členstvom 
Príloha č. 3: Komory v Českej republike a v Maďarsku 

Ú v o d

	„Analýzu vplyvu všeobecných, profesijných a prierezových komôr na podnikateľské prostredie s návrhom ďalšieho postupu" uznesenia vlády SR č. 793/2002 (v ďalšom len "Analýza") sa predkladá na rokovanie vlády na základe úlohy B.2. uznesenia vlády SR č. 793/2002 ako informatívny a hodnotiaci materiál o aktuálnom stave všeobecných, profesijných a prierezových komôr, ktoré svojou pôsobnosťou a priamymi a nepriamymi aktivitami majú významný vplyv na vytváranie podnikateľského prostredia a ovplyvňujú činnosť podnikateľských subjektov.
	Základným cieľom tohto materiálu je charakterizovať jednotlivé komory, ktoré sa svojou pôsobnosťou a činnosťou podieľajú na ovplyvňovaní podnikateľského prostredia a na základe získaných poznatkov následne formulovať návrhy opatrení na zlepšenie, rozšírenie, zúženie zamerania ich činností.
•	V analýze sa v súlade s jej cieľom posudzujú komory a ich aktivity najmä z hľadiska ich vplyvu na podnikateľské prostredie, pričom pozornosť je viac zameraná na negatívne ako pozitívne pôsobenie. Z hľadiska cieľa správy možno nepriamo efektívnosť ich činnosti odvodzovať z konfrontácie so stavom, v akom sa jednotlivé zložky podnikateľského prostredia, ktoré oni ovplyvňujú, nachádzajú.
•	V prílohe č. 3 uvádzame niektoré údaje o komorách v Českej republike a v Maďarsku umožňujúce porovnanie so stavom komôr v SR.

	Podkladom spracovania správy sú údaje z rôznych prameňov. Na získanie doplňujúcich podkladových údajov sme použili anketovú metódu a zorganizovali pracovné stretnutie ne MH SR s organizáciami zastupujúce rôzne pracovné profesie (Slovenský živnostenský zväz, Slovenská asociácia malých podnikateľov, Združenie priemyselných zväzov a Slovenská obchodná a priemyselná komora). Celkovo sme oslovili 29 komôr. Odpovede oslovených inštitúcií mali rôzny charakter a vypovedaciu schopnosť. V záujme vyváženosti správy z odpovedí značného rozsahu a podrobnosti bolo nutné vybrať len najvýznamnejšie údaje. Naproti tomu údaje neúplných alebo inak málo informatívnych odpovedí sa dopĺňali z iných informačných zdrojov. 

1. Charakteristika pojmu „komora“

V rámci Slovenskej republiky sa pojem komora používa pre združenia fyzických a právnických osôb, ktoré vznikli na základe osobitných zákonov (najmä komory s tzv. povinným členstvom) a jednak pre dobrovoľné združenia, ktoré vznikli na základe zákona     č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov (najmä obchodné komory).
Z hľadiska jednoznačnosti používania uvedeného pojmu ako aj definície základných práv a povinností vrátane určenia členstva je potrebné prijať príslušný všeobecne záväzný legislatívny predpis vo forme zákona.
   
1.1. Pozitívne a negatívne činnosti komôr ovplyvňujúce podnikateľské prostredie
MH SR na základe splnenia úlohy predmetnej analýzy oslovilo celkom 29 komôr, zorganizovalo pracovné stretnutie so zástupcami podnikateľov  (Slovenský živnostenský zväz, Slovenská asociácia malých podnikateľov, Združenie priemyselných zväzov a Slovenská obchodná a priemyselná komora) ako aj získalo ďalšie informácie z verejne prístupných zdrojov (www.stránky, tlač, a pod.). Analýza neobsahuje názory členskej základne hlavne z dôvodu jej početnosti ako aj vzhľadom na krátkosť času pre vypracovanie materiálu (len počet členov s povinným členstvom predstavuje rádovo niekoľko desiatok tisíc členov).
Na základe získaných údajov a informácií môžeme za pozitívne činnosti komôr považovať:
-	kladne možno hodnotiť ciele komôr starať sa o odborný výkon činnosti, zvyšovanie kvalifikovanosti členov, ktoré sa realizujú organizáciou rôznych foriem školení, seminárov, vzdelávacích kurzov a pod.,
-	dodržiavanie etických noriem povolania, ktoré sú stanovené v konkrétnych etických kódexoch a ktorých porušenie má za následok právo uložiť pokutu, obmedziť, resp. zakázať výkon určitej činnosti, ktorá je viazaná na členstvo v príslušnej komore (jedná sa hlavne o komory s tzv. povinným členstvom).

Za negatívne činnosti komôr  (najmä s povinným členstvom) ovplyvňujúcich podnikateľské prostredie možno považovať:
-	pôsobnosť komôr s povinným členstvom obmedzuje vstup nových podnikateľov na trh,
-	podmienky prijímania za členov a väzba možnosti výkonu povolaní na členstvo   v komore obmedzuje možnosti zaraďovania sa ďalších osôb do výkonu činnosti pokrytých pôsobnosťou príslušnej komory, čím sa narušujú princípy voľnej súťaže,
-	snaha o uplatnení  minimálnej úrovne cien za poskytované služby členmi voči ich klientom, napríklad za každú začatú hodinu činnosti, resp. za poskytnutie komplexu určitých služieb negatívne ovplyvňuje možnosť presadiť sa v rámci výkonu svojej činnosti tým najlepším (napr. poplatky za úkony advokátov, komerčných právnikov, exekútorov a pod.),
-	taktiež bolo konštatované, že delegovaním si určitých právomocí jednotlivých komôr (napr. vykonanie skúšky pred skúšobnou komisiou príslušnej komory) sa dehonestuje uznanie získanej kvalifikácie a zvyšuje možnosť existencie korupcie,
1.2. Komory s povinným členstvom

V súčasnosti existuje na Slovensku 19 komôr s povinným členstvom zriadených osobitnými zákonmi:
-	Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora, 
-	Slovenská lekárska komora, 
-	Slovenská lekárnická komora, 
-	Slovenská komora zubných lekárov, 
-	Slovenská komora stredných zdravotných pracovníkov, 
-	Slovenská komora zdravotných sestier a pôrodných asistentiek, 
-	Slovenská komora zubných technikov,
-	 Komora veterinárnych lekárov, 
-	Slovenská komora psychológov, 
-	Slovenská advokátska komora, 
-	Komora komerčných právnikov, 
-	Notárska komora SR, 
-	Slovenská komora exekútorov, 
-	Slovenská komora audítorov, 
-	Slovenská komora daňových poradcov, 
-	Slovenská komora stavebných inžinierov, 
-	Slovenská komora architektov, 
-	Komora geodetov a kartografov, 
-	Komora reštaurátorov
          Majú charakter nezávislých profesionálnych inštitúcií pôsobiacich na princípe samosprávy. Ich prehľad je uvedený v tabuľke  prílohy č. 1 a bližšie údaje o ich vzniku a zameraní v prílohe č. 2.
	Všetky komory s povinným členstvom deklarujú, že ich cieľom je ochrana záujmov ich členov a ovplyvňovanie tvorby právnych noriem a iných rozhodnutí orgánov štátnej správy v oblasti ich záujmu (lobovanie presadzovania parciálnych profesionálnych záujmov). 
	Na uvedené komory je prenesená časť pôsobnosti štátnej správy, pokiaľ ide o regulačné kompetencie, prijímanie a evidenciu členov, dodržiavanie právnych a etických noriem a zásad odbornosti vrátane uplatňovania sankcií za ich porušovanie. Je možné rozlíšiť povinné členstvo v komorách na úplné a čiastočné. Pri úplnom povinnom členstve podnikateľ môže vykonávať určitú činnosť len za predpokladu, že bol prijatý a zapísaný v registri vedenom komorou alebo komora mu vydala autorizáciu na vykonávanie povolania. Pri čiastočne povinnom členstve podnikateľ bez autorizácie komory môže vykonávať určitú činnosť len v obmedzenom rozsahu, spravidla jednoduchšieho charakteru. 
Komory s povinným členstvom vznikli v ČSR, resp. SR v priebehu transformácie na trhový typ ekonomiky, predovšetkým v roku 1992. Z časti nadviazali na existujúce organizačné štruktúry predošlého obdobia, z časti ich vznik podmienili nové podmienky transformačného obdobia.
Na doplnenie pohľadu na komory s povinným členstvom sa v prílohe č. 3 uvádzajú niektoré údaje o obdobných komorách v Českej republike a Maďarsku.

1.3.	 Ostatné komory
Osobitnou kapitolou sú tzv. všeobecné a prierezové komory ako napr. Slovenská obchodná a priemyselná komora (SOPK), Slovenská živnostenská komora (SŽK) a v podstate všetky obchodné komory, ktoré na rozdiel od profesijných komôr nezdružujú podnikateľov len z jedného odvetvia, ale z viacerých a ktoré sú taktiež zriadené zo zákona. Vzhľadom na rôznorodosť typov aktivít vykonávaných ich členmi pre tento typ komôr nie je typické preberanie právomocí v oblasti vydávania povolení na podnikanie a ani nevyžadujú plnenie špeciálnych podmienok (napr. vykonanie skúšky). Napriek tomu aj v týchto komorách sú takéto tendencie badateľné. Napr. Slovenská živnostenská komora sa opakovane snažila (zatiaľ neúspešne) presadiť, aby jej vyjadrenia k podmienke spoľahlivosti pre niektoré druhy koncesovaných živností boli záväzné, prípadne aby sa pre niektoré živnosti požadovalo zloženie odbornej skúšky pred odbornou komisiou zloženou zo zástupcov komory.  
Z hľadiska existencie ďalších „komôr“, ktoré vznikli na základe dobrovoľného združovania občanov, resp. právnických osôb v zmysle zákona č. 83/1990 o združovaní občanov, je možné konštatovať, že existuje veľké množstvo týchto združení ako napr. Britská obchodná komora v SR, Americká obchodná komora v SR, Francúzsko-slovenská obchodná komora v SR, Slovensko-švajčiarska obchodná komora, Taliansko-slovenská obchodná komora, Slovensko-rakúska obchodná komora, Holandská obchodná komora pre Slovensko. Charakteristické pre uvedené komory je najmä podpora vzájomných obchodných vzťahov a zlepšovanie podnikateľského prostredia.
2.	Zhrnutie a opatrenia
2.1. Zhrnutie
	Posúdenie pôsobnosti a aktivít všeobecných, profesijných a prierezových komôr umožňuje formulovať niektoré závery a navrhovať smery opatrení na zlepšenie ich pôsobenia na podnikateľské prostredie, resp. odstránenie existujúcich bariér.
	Ide o inštitúcie diferencované spôsobom svojho vzniku, postavením a pôsobnosťou. Niektoré vznikli na základe osobitných zákonov, najmä komory s povinným členstvom. Ďalšie sa opierajú o zakladateľský dokument svojich členov na základe zákona o združovaní občanov, aj keď ich členmi sú právnické osoby.
	Neštátne inštitúcie - komory pôsobia buď na základe dobrovoľného členstva a princípu samosprávy vymedzenej štatútmi, no u prevažnej časti komôr možno sledovať snahu o premenu na povinné členstvo. Na posilnenie postavenia komôr pôsobia viaceré zákony, najmä živnostenský, ktoré podmieňujú získanie oprávnenia k výkonu určitých druhov činností pozitívnym dokladom alebo aspoň vyjadrením príslušnej komory.
	Viaceré neštátne inštitúcie majú rovnakých partnerov v zahraničí, napríklad priemyselné a obchodné komory, zväzy a združenia. Celkovo však ich vznik a vytvorená štruktúra pôsobí dojmom určitej náhodnosti.
	Za pozitívne riešenie je možné považovať úpravu všeobecnej normy o združovaní takým spôsobom, aby na jednej strane umožňovala tvorbu právnych subjektov rozhodnutím jej členov s rôznymi názvami a zameraním činnosti. Na druhej strane je potrebné                   podrobnejšie vymedzenie vnútorných vzťahov v týchto subjektoch a so súčasným zrušením špeciálnych zákonov o komorách a previazanie týchto komôr na novú všeobecnú právnu úpravu združovania.
 
2.2.  Bariéry podnikateľského prostredia
Oslovené komory, pokiaľ vôbec reagovali na problematiku nedostatkov (bariér) súčasného stavu podnikateľského prostredia, poukázali na niektoré zásadné nedostatky známe aj z iných analytických prác. Len ojedinele sa ich vyjadrenia týkali vlastnej činnosti a jej zlepšenia. Z hľadiska najväčších nedostatkov vo forme bariér podnikateľského prostredia komory poukazovali najmä na stabilitu ekonomiky a jej rastu a na nedostatočný stav a úroveň legislatívy. 
Na základe reakcie oslovených zástupcov podnikateľských subjektov formou zorganizovania pracovného stretnutia na MH SR (Slovenský živnostenský zväz, Slovenská asociácia malých podnikateľov, Združenie priemyselných zväzov a Slovenská obchodná a priemyselná komora) bola deklarovaná požiadavka liberalizácie výkonu podnikateľskej činnosti a jej neviazanie na povinné členstvo v komorách. Taktiež bolo konštatované, že delegovaním si určitých právomocí jednotlivých komôr (napr. vykonanie skúšky pred skúšobnou komisiou príslušnej komory) sa dehonestuje uznanie získanej kvalifikácie a zvyšuje možnosť existencie korupcie. Vyplynula tiež potreba jednoznačne určiť činnosti, ktoré zostávajú v kompetencii štátu a ktoré sú delegované na komory tak, aby nedochádzalo k ich duplicite.  
Ďalej bola daná požiadavka, aby každý, kto spĺňa kritériá (najmä vzdelanie a prax), bol oprávnený vykonávať konkrétnu podnikateľskú činnosť, tzn. vykonávanie podnikateľskej činnosti viazať na vydanie živnostenského listu. 

2.2.	 Podnety na opatrenia
Nasledujúce námety sledujú zlepšenie postavenia účinnosti komôr.
a)	Zrušiť povinné členstvo (zo zákona) v stavovských (profesionálnych) komorách.
b)	Podmienky členstva (registrácie) v komore stanoviť jednoznačne tak, aby každý uchádzač mal právo na prijatie za člena komory pri ich splnení a zrušiť obmedzenie počtu členov.
c)	Vstupom do EÚ je potrebné, aby sa členstvo v komore SR realizovalo v zmysle platnej legislatívy pre členov EÚ.
d)	Požadované absolvovanie osobitného školenia pri vstupe za člena a pri aktualizovaní a zvyšovaní profesionality neviazať na školenia organizované príslušnou komorou, ale umožniť ich organizovanie v zmysle zákona o verejnom obstarávaní, resp. inými osobami za splnenia vopred stanovených podmienok.
e)	Prehodnotiť štátom delegované činnosti od ďalších činností, ktoré si komory stanovujú na princípoch samosprávy a tieto vrátiť do kompetencie štátu (napr. vykonávanie skúšky), alebo riešiť ich všeobecne záväznými predpismi, čím sa zníži miera korporativizmu. Ak sa štát rozhodne delegovať niektoré činnosti na komory, tak je potrebné to riešiť cez verejné zaobstarávanie a následne uzatvoriť zmluvný vzťah.
o	Stanoviť právnu a hmotnú zodpovednosť komôr za štátom delegované činnosti a opatrenia komory voči občanom a ich preskúmateľnosť súdmi. 
f)	Zjednodušiť štruktúru profesijných komôr.
g)	Vykonať anketu členskej základne jednotlivých komôr s povinným členstvom, najmä na určenie pozitív a negatív členstva z hľadiska vplyvu obmedzovania výkonu podnikateľskej činnosti.
h)	Zrušiť stanovovanie minimálnych cien za poskytovanie daných profesionálnych služieb a dohliadať, aby k takémuto obmedzovaniu hospodárskej súťaže nedochádzalo.