SPRÁVA O HYDROGEOLOGICKOM PRIESKUME SLOVENSKA A JEHO
                                              VÝSLEDKOCH ZA ROK 2002                                                          

Hydrogeologický prieskum Slovenska do roku 2001

	Jednou zo základných čŕt rozloženia zdrojov podzemných vôd v rámci Slovenska je nerovnomerný výskyt, rôznorodá úroveň ich zraniteľnosti a stupeň kontaminácie v dôsledku pôsobenia antropogénnych faktorov. Pre detailnejšie poznanie množstiev podzemných vôd na území SR a ich racionálne využívanie je nevyhnutné realizovať hydrogeologický prieskum. Ciele prieskumu je možné riešiť len cez kvantifikáciu hydrogeologických vlastností horninového prostredia predurčujúcich tvorbu množstiev všetkých druhov a  typov podzemných vôd v SR. Riešenie je nutné uskutočňovať v závislosti od geologickej stavby územia a z nej vyplývajúcich hydrogeologických pomerov. Prieskum je orientovaný do oblastí s vodohospodársky využiteľnými množstvami podzemných vôd a do oblastí nedostatočne preskúmaných. Prednostne je orientovaný do pasívnych oblastí v súlade s požiadavkami na rozvoj zásobovania obyvateľstva pitnou vodou a v súlade s Koncepciou geologického výskumu a prieskumu územia Slovenskej republiky na roky 2002-2006 s výhľadom do roku 2010, schválenej uznesením vlády SR č. 334 z 3. apríla 2002.

Počiatok hydrogeologického prieskumu na Slovensku možno datovať do päťdesiatych rokov dvadsiateho storočia. Hydrogeologické práce boli uskutočňované prevažne v rámci základného geologického výskumu, resp. ložiskového prieskumu nerastných surovín. Špecializovaný, systematický hydrogeologický prieskum je realizovaný od konca šesťdesiatych rokov, keď bol započatý program vyhľadávacieho prieskumu financovaný z prostriedkov štátneho rozpočtu. V súčasnosti sa zabezpečuje prostredníctvom MŽP SR.                                                                                                                                                                                     

Cieľom hydrogeologického prieskumu na území Slovenska je spoznávanie zákonitosti tvorby a obehu podzemnej vody, zisťovanie jej množstiev a podmienok racionálneho využitia.  Podľa rozsahu a podrobnosti skúmania je uskutočňovaný ako:

1. vyhľadávací prieskum, ktorého náplňou  je hlavne skúmanie hydrogeologických pomerov vybraných regiónov (hydrogeologických rajónov, subrajónov, čiastkových rajónov) vrátane výpočtov využiteľných množstiev podzemnej vody v kategórii C, do účinnosti vyhlášky MŽP SR č. 141/2000 Z. z. v  kategórii C1 a C2 . Jedným z výstupov je vymedzenie perspektívnych oblastí (lokalít) na zachytenie podzemnej vody. Geologické práce tejto etapy prieskumu sú financované z prostriedkov štátneho rozpočtu prostredníctvom MŽP SR;

2. podrobný prieskum, ktorý je zameraný na overovanie hydrogeologických pomerov v perspektívnych lokalitách. Výsledky prieskumu sú podkladom pre rozhodovanie o vydaní povolenia na odber podzemnej vody. Využiteľné množstvá podzemnej vody sú vypočítavané v kategórii B. Financovanie prieskumu je uskutočňované právnickými a fyzickými osobami, ktoré majú záujem o zachytenie a odber podzemnej vody ;

3. doplnkový prieskum, v ktorého rámci  sa spresňujú údaje o hydrogeologických pomeroch a množstvách podzemnej vody stanovených v podrobnom prieskume. Využiteľné množstvá sa vypočítavajú v kategórii A. Zdroj financovania geologických prác je rovnaký ako pri podrobnom prieskume. 

	Z vodohospodárskeho hľadiska najvýznamnejším výstupom uskutočnených hydrogeologických prác je výpočet využiteľného množstva podzemnej vody skúmaného územia. Podľa štátnej vodohospodárskej bilancie (ŠVHB) je na Slovensku k 31. 12. 2001 dokumentované celkové využiteľné množstvo 76 087,86 l.s-1 podzemnej vody. Komisiou MŽP SR pre klasifikáciu množstiev podzemných vôd je k tomuto dátumu schválených:
			
                			v kategórii A            826,00 l.s-1
                      		v kategórii B         1 938,30 l.s-1
				v kategórii C            639,71 l.s-1
				v kategórii C1      26 154,97 l.s-1
				v kategórii C2      11 968,18 l.s-1
				spolu			41 527,16 l.s-1 
	
	Do jednotlivých kategórii zaraďujeme množstvá vôd preskúmané na nasledujúcej úrovni:  

-	Kategória A obsahuje využiteľné množstvo podzemnej vody stanovené na základe výsledkov doplnkového hydrogeologického prieskumu s minimálne 3-ročným prevádzkovým pozorovaním výdatností, hladín a kvality vody, s kompletným riešením ochrany jej kvantity a kvality.
-	Do kategórie B sú zaradené využiteľné množstvá vypočítané v rámci podrobného hydrogeologického prieskumu s minimálne 2-ročným pozorovaním režimu podzemnej vody (kvality a kvantity), s vyhodnotením realizovaných geologických prác na úrovni potrebnej pre povolenie odberu vody (vrátane riešenia ochrany kvality a množstva vody).
-	V kategórii C sú zaradené využiteľné množstvá podzemnej vody rajónu, subrajónu, resp. hydrogeologickej štruktúry vypočítané v rámci vyhľadávacieho hydrogeologického prieskumu s minimálne 1-ročným režimovým pozorovaním. Uskutočnené práce sú vyhodnotené na úrovni umožňujúcej navrhnúť optimálny účel využitia podzemnej vody v perspektívnych oblastiach na jej zachytenie. Charakterizované sú zdroje znečistenia vôd a hydrogeologické aspekty ochrany vôd.
-	Kategória C1 reprezentuje množstvá vody vyčíslené na základe minimálne 2-ročného pozorovania ich kvantitatívnych parametrov a základného overenia kvality vody.
-	Do kategórie C2 boli zaradené množstvá podzemnej vody stanovené na základe už existujúcich geologických, hydrogeologických a hydrochemických poznatkov.

Z vyššie uvedeného množstva 41 527,16 l.s-1 predstavujú schválené využiteľné množstvá dokumentované v rámci vyhľadávacieho hydrogeologického prieskumu financovaného zo štátneho rozpočtu (prostredníctvom MŽP SR) k 31. 12. 2002:

				v kategórii A            807,00 l.s-1
				v kategórii B            786,50 l.s-1
				v kategórii C            534,00 l.s-1                 
				v kategórii C1 	25 205,20 l.s-1
				v kategórii C2	  7 851,70 l.s-1 
				spolu			35 184,40 l.s-1

	V roku 2002 bolo ukončené riešenie geologickej úlohy vyhľadávacieho prieskumu „Neogén Lučenskej kotliny“. V záverečnej správe je v hydrogeologickom rajóne NQ 090 (pozri prílohu č.1) dokumentované  využiteľné množstvo podzemnej vody v kategórii C  61,07 l.s-1.

	V súčasnosti prebieha vyhľadávací prieskum  na ďalších 8 rozpracovaných geologických úlohách s predpokladaným termínom ukončenia v rokoch 2003 – 2005:

-  Kryštalinikum časti Vysokých Tatier a kvartér ich predpolia - hydrogeologický rajón GP 139 (v roku 2003).
-  Mezozoikum a paleozoikum SZ časti Považského Inovca - hydrogeologický rajón VP 046 (v roku 2003).
-  JV časť Popradskej kotliny, SZ časť hydrogeologického rajónu PQ 115 (v roku 2004).
- Paleogén Spišskej Magury, Ľubovnianskej vrchoviny, SZ časti Spišsko - Šarišského medzihoria a Pienin - hydrogeologický rajón PQ 141 (v roku 2004).
-  Neogén až krieda Myjavskej pahorkatiny JZ od bradlového pásma - hydrogeologický rajón NM 044 (v roku 2004).
-  Mezozoikum Veľkej Fatry a Nízkych Tatier medzi Ploskou a Donovalmi - hydrogeologický rajón M 024 (v roku 2005).
-  Východná časť hydrogeologického rajónu PQ 115 paleogén Hornádskej a časti Popradskej kotliny (v roku 2005).
-  Neovulkanity severných svahov Štiavnických vrchov - hydrogeologický rajón V 088 (v roku 2005).

	Situovanie skúmaných hydrogeologických rajónov je znázornené na prílohe č. 1. Predpokladaným výsledkom riešenia týchto úloh, podľa schválených projektov, je zdokumentovanie cca 1870 l.s-1 využiteľných množstiev podzemnej vody v kategórii C. Očakávané je, že kvalita vody bude vyhovovať požiadavkám na vodohospodárske využitie. Celkové finančné náklady na riešenie úlohy ukončenej v roku 2002, ako aj na úlohy v súčasnosti rozpracované predstavujú rozpočtovanú sumu 52 000 000 Sk.