Title: Úvod
Author: UPSP
Last saved by: .
Company: Úrad pre štátnu pomoc

Správa o poskytnutej štátnej pomoci v Slovenskej republike
za rok 1998

Úvod

Na základe článku 64 Európskej dohody o pridružení sa akákoľvek forma podpory poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo predstavuje hrozbu jej narušenia v dôsledku zvýhodňovania niektorých podnikateľských subjektov alebo výroby určitého tovaru považuje za nezlúčiteľnú s touto dohodou.
Každá zmluvná strana sa v tejto dohode zaviazala zabezpečiť transparentnosť a prehľadnosť v oblasti štátnej pomoci tým, že bude každoročne poskytovať druhej zmluvnej strane správy o celkovej sume a o rozdelení poskytnutej pomoci a na požiadanie poskytne informácie o projektoch pomoci. 

V súlade s metodológiou Komisie Európskej únie predložený návrh správy obsahuje len výšku štátnej pomoci pre podnikateľský sektor, ktorá môže narúšať alebo ohrozovať hospodársku súťaž. Preto predložený návrh správy nezahŕňa napr. dotácie k cene tepla pre obyvateľstvo, na hospodársku mobilizáciu alebo na program štátnej účasti pri  znižovaní spotreby palív a energie v obytných domoch. 
Zákon č. 231/1999 Z.z. sa nevzťahuje na štátnu pomoc poskytnutú pre oblasť poľnohospodárstva, rybárstva, lesného a vodného hospodárstva a na vytváranie pracovných miest, preto v predloženej správe nie sú zahrnuté číselné údaje o poskytnutých dotáciách za uvedené oblasti.  
Poskytnutá štátna pomoc je v správe rozčlenená predovšetkým podľa cieľa, na ktorý bola zameraná, podľa odvetvia, v ktorom bola poskytnutá a okrem iných informácií správa obsahuje celkovú výšku štátnej pomoci v absolútnom vyjadrení a ako percento z hrubého domáceho produktu, z celkových výdavkov štátneho rozpočtu a z pridanej hodnoty. Obsahuje tiež výšku podielu poskytnutej štátnej pomoci na jedného pracovníka hospodárstva v SR.

Táto správa zahŕňa okrem sumarizácie štátnej pomoci rozdelenej prostredníctvom schválených programov štátnej pomoci i štátnu pomoc poskytnutú ad-hoc jednotlivým podnikateľským subjektom. Pri posudzovaní, čo je považované za štátnu pomoc a čo nie je, sme vychádzali z metodiky obdobných správ v Európskej únii.
Kontrolu použitia poskytnutej  štátnej podpory v súlade so schváleným programom podpory vykonávali príslušné ministerstvá. Prostriedky zo štátneho rozpočtu sa poskytovali malým a stredným podnikateľom na tento účel v rámci rozpočtových kapitol ministerstiev na základe schválených programov podpory. 
	Návrh správy bol predložený na medzirezortné pripomienkové konanie dotknutým rezortom. Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania je uvedené za správou.

1.	    Rozsah poskytnutej štátnej pomoci

Správa o poskytnutej štátnej pomoci za rok 1998 v Slovenskej republike, na základe predložených podkladových materiálov,  hodnotí poskytovanie štátnej pomoci z prostriedkov štátneho rozpočtu. Táto pomoc bola realizovaná prostredníctvom štátnych orgánov, štátnych fondov, štátnych peňažných ústavov a komerčných bánk,  obcí a iných právnických osôb. Predložená správa zaznamenáva štátnu pomoc poskytnutú podľa platných legislatívnych predpisov v roku 1998.
 
Celková výška poskytnutej štátnej pomoci v roku 1998 tvorila sumu 6.820.859 tis. Sk. Poskytnutá štátna pomoc z vytvoreného hrubého domáceho produktu v roku 1998 tvorila 0,95 %. Štátna pomoc na 1 pracovníka hospodárstva SR bola vo výške 3.102 Sk. (Hrubý domáci produkt bol v roku 1998, podľa metódy ESA 79, v bežných cenách 717.4 mld. Sk a zamestnanosť hospodárstva bola, podľa výberového zisťovania pracovných síl, 2.198,6 tis. osôb.) Štátna pomoc ako percento z celkových výdavkov štátneho rozpočtu bola 3,50 % a štátna pomoc ako percento z celkovej vykázanej dane z pridanej hodnoty bola 1 %.

Rekapitulácia poskytnutej štátnej pomoci v SR za rok 1998 je uvedená v prílohe č.1. V tejto rekapitulácií ako i v celej správe je použitá štruktúra, ktorá sa približuje štruktúre  a metodike správ pre EK. Niektoré údaje nebolo možné získať v potrebnom formáte, vzhľadom na skutočnosť, že v roku 1998 bola odlišná legislatíva a ponímanie toho, čo je a čo nie je štátna pomoc. Z tohoto dôvodu sú niektoré druhy nepriamej formy štátnej pomoci uvedené kumulovane a to v samostatnej časti 2.6.1. Štátna pomoc v oblasti daní a cla. Preto v celkovom sumári už nie je táto položka započítavaná vo vybraných odvetviach, ale je tam len odkaz na časť 2.6.1.. 

2.0.	Horizontálna pomoc

2.1.	Výskum a vývoj

V rámci riešenia a financovania jednotlivých úloh výskumu a vývoja v civilnej sfére sa v uvedenom roku riešilo 97 úloh financovaných zo štátneho rozpočtu. Štátna pomoc bola poskytnutá 36 riešiteľom v celkovom objeme 283.676 tis. Sk, z toho na riešenie úloh v podnikateľskej sfére 255.605 tis. Sk, na úlohy riešené v príspevkových organizáciách 25.071 tis. Sk, na ostatné (štúdie) 3.000 tis. Sk. Na úlohy rozvoja vedy a techniky zbrojnej povahy bola poskytnutá štátna pomoc v celkovom objeme 197.282 tis. Sk. Celkom bolo na úlohy rozvoja vedy a techniky v civilnej a zbrojnej sfére použitých 480.958 tis. Sk.

Poskytovanie štátnej pomoci na riešenie úloh  rozvoja výskumu a vývoja a štátnych objednávok podporilo rozvoj v priemyselnom odvetví a to najmä odvetvie strojárstva, zbrojného priemyslu, elektrotechniky, energetiky, chemického a farmaceutického priemyslu, drevospracujúceho a papierenského priemyslu.

Prostriedky zo štátneho rozpočtu sa poskytovali na zmluvnom princípe na základe vopred stanovených podmienok, vrátane podmienok regulácie ceny výkonov výskumu a vývoja financovaných z prostriedkov štátneho rozpočtu. Výber projektov a riešiteľov zabezpečili odbornými komisiami správcovia kapitol zodpovední za hospodárenie s prostriedkami štátneho rozpočtu v súlade so zákonom o verejnom obstarávaní. Účasť štátu na financovaní týchto úloh schválila vláda SR.

2.2.	Životné prostredie

Podmienky poskytovania a použitia prostriedkov zo Štátneho fondu životného prostredia  SR upravovala vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 176/1992 Zb. Na základe stanovených kritérií a priorít boli finančné prostriedky smerované na podporu nasledovných oblastí:

1.	zabezpečovanie nezávadnej pitnej vody,
2.	dobudovanie zariadení na ochranu vôd, najmä čistiarní odpadových vôd a kanalizácií,
3.	zmena palivovo - energetickej základne obcí so zameraním na ochranu ovzdušia,
4.	dobudovanie systému riadených skládok odpadov, sanáciu a rekultiváciu priestorov skládok odpadov ohrozujúcich životné prostredie,
5.	realizácia záchranných programov  vybraných ohrozených druhov fauny a flóry,
6.	realizácia opatrení Koncepcie environmentálnej výchovy a vzdelávania, schválenej uznesením vlády SR z 25.11.1997 č. 846.

V roku 1998 bola poskytnutá štátna pomoc na životné prostredie 72 podnikateľom vo výške 117.900 tis. Sk.

2.3.	
Rozvoj malého a stredného podnikania

Najvýznamnejším inštitucionálnym nástrojom podpory malého a stredného podnikania (ďalej MSP) bola Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania (ďalej NARMSP) a Slovenská záručná a rozvojová banka, štátny peňažný ústav (ďalej SZRB, š.p.ú.). 

2.3.1.  Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania

NARMSP koordinovala aktivity zamerané na podporu rozvoja MSP a plnila funkciu všestranného informačného centra pre podnikateľov na domácej i zahraničnej úrovni, organizátora vzdelávacích a poradenských programov a realizátora širokého spektra finančných podporných programov pre MSP. V roku 1998  NARMSP okrem permanentne vykonávaných činností upriamila pozornosť aj na nové aktivity, zamerané na rozširovanie pomoci MSP.

	NARMSP  sa stala realizátorom 3. viacročného programu pre MSP, schváleného Radou EÚ v decembri 1996 na obdobie rokov 1997 - 2000, do ktorého sa zapojila aj SR.

	Na základe uvoľnenia finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na rok 1998 NARMSP zabezpečovala, ako vykonávateľ programu, aj realizáciu troch podporných programov vyhlásených MH SR. Konkrétne išlo o:

1.	Program podpory proexportných aktivít – Subkontraktácia. Cieľom  programu bola podpora proexportných aktivít MSP. Prioritne boli podporovaní výrobcovia z MSP,  hlavne  z oblastí s najvyššou mierou nezamestnanosti. Program sa realizoval na základe metodológie Subkontraktačnej burzy Slovenska (SBS), ktorá bola vhodným partnerom pri podpore rozvoja výrobnej kooperácie a exportu. Podmienkou podpory bola výrobná činnosť MSP v oblasti priemyselnej výroby, pružná komunikácia podnikateľa na ponuky SBS na spoluprácu, poskytnutie podkladov k zberu dát ohľadne technického a technologického vybavenia MSP pre potreby SBS za účelom možnosti komplexnej informácie pre zahraničného záujemcu. Forma a výška podpory bola  nefinančná  a  finančná .
2.	Program rozvoja informačných služieb pre MSP. Uvedený program pokladá NARMSP za štátnu pomoc, cieľom ktorého bolo vytvorenie informačno-marketingového uzla v rámci medzinárodných počítačových sietí, nákup zahraničných komerčných databáz, transformovanie získaných poznatkov do systému Podnikateľského informačného systému (PIS), zverejňovanie marketingových informácií, trvalé monitorovanie slovenských podnikateľov a ich aktivít v jednotlivých regiónoch. PIS prispieval k lepšej koordinácii a podpore malých a stredných podnikateľov  a ich začleneniu do medzinárodnej spolupráce.
3.	Program transferu technológií. Program  orientovaný multisektoriálne bol otvorený pre rôzne typy výrobných aktivít. Jeho hlavným cieľom bolo vytvorenie kontaktov medzi domácimi a zahraničnými tvorcami nových technológií a domácim podnikateľským prostredím. 

NARMSP mala v roku 1998 poskytnutú dotáciu v celkovom objeme 16.120 tis. Sk prostredníctvom kapitoly MH SR. Celkové čerpanie dotácie bolo vo výške 12.101 tis. Sk, ktoré je uvedené v nasledovnom prehľade:

Čerpanie dotácie k 31.12.1998:

DOTÁCIA CELKOM		:	12.101 tis. Sk

BEŽNÉ TRANSFERY SPOLU	:	11.871 tis. Sk

Podporné programy spolu 		:         	  5.931 tis. Sk
Z toho:
- program podpory proexp. aktivít 	:     	  2.282 tis. Sk
- program rozvoja služieb 		:	  2.391 tis. Sk
- program transferu technológií	:	  1.258 tis. Sk
Tretí viacročný program pre MSP 	:	  5.940 tis. Sk

KAPITÁLOVÉ TRANSFERY	:	     230 tis. Sk

2.3.2.	Podporný úverový program

Do Podporného úverového programu (ďalej PÚP) sa vláda SR zaviazala poskytnúť zdroje zo štátneho rozpočtu vo výške 200.000 tis. Sk na vytvorenie revolvingového úverového fondu. Na rovnaký účel a v rovnakej výške uvoľnila zdroje aj Komisia EÚ v rámci programu PHARE.  Tieto zdroje boli zverené NARMSP ako koordinátorovi a realizátorovi programu. Do uvedeného fondu prispeli čiastkou aj štyri slovenské banky: Slovenská sporiteľňa, a.s., Tatra banka, a.s., Poľnobanka, a.s. a Istrobanka, a.s. Spolu bolo na PÚP vyčlenených 600.000 tis. Sk.
	Hlavným cieľom Podporného úverového programu bolo umožniť malým a stredným podnikateľom prístup k investičnému a prevádzkovému kapitálu formou strednodobého úveru.
 Úvery bolo možné použiť na obstaranie hnuteľného a nehnuteľného majetku, t. j. nákup strojov, nástrojov a zariadení alebo ich modernizáciu, kúpu, stavbu a rekonštrukciu prevádzkových priestorov, ďalej na nákup základných zásob a surovín, určených na ďalšie spracovanie, a to maximálne do výšky 50 % poskytnutého úveru. Úver bol stanovený maximálnou hranicou 5.000 tis. Sk  s dobou splatnosti 5 rokov. Výška štátnej pomoci bola vypočítaná z rozdielu priemerných úrokových sadzieb z úverov obchodných bánk pre podnikateľskú sféru  podľa informácií NBS (14,5 %) a úrokovej sadzby uplatňovanej v rámci PÚP – 11,3 % (diskontná sadzba  NBS + 2,5 %, t.j. 8,8 + 2,5) pre jednu tretinu požadovaných úrokových prostriedkov pri rovnomernom splácaní. Nakoľko úvery v rámci PÚP boli poskytované podnikateľom, pre porovnanie úrokových sadzieb sa podľa NARMSP používali priemerné úrokové sadzby pre podnikateľskú sféru.
Výška poskytnutej štátnej pomoci prostredníctvom PÚP predstavovala čiastku 12.910 tis. Sk, t. j. celkom bolo poskytnutých 109 úverov v celkovej výške 403. 440 tis. Sk.

2.3.3. Slovenská záručná a rozvojová banka, š.p.ú.

Obchodná činnosť SZRB, š.p.ú. v roku 1998 pokračovala prostredníctvom  zavedených záručných, príspevkových a úverových programov. Na túto činnosť mala banka zo štátneho rozpočtu k dispozícii: 

•	180.000 tis. Sk na záručné programy
•	158.000 tis. Sk na príspevkové programy

Záručné, príspevkové a úverové programy boli určené pre malých a stredných podnikateľov. SZRB, š.p.ú. podpornými mechanizmami napomáhala stabilizácii  slovenskej ekonomiky, pri tvorbe trhového prostredia, rozvoja a stabilizácii súkromného podnikania. Štátna pomoc bola poskytovaná vo forme:

•	bankových záruk
•	nenávratných finančných príspevkov
•	subsidiárnych úverov

Z celkového počtu kladne posúdených žiadostí bolo 78 % žiadateľov registrovaných ako právnické osoby a 22 % ako fyzické osoby.

Prostredníctvom týchto podporných programov SZRB, š.p.ú. sa podarilo prispieť k vytvoreniu 15 471 nových pracovných miest. Celková výška podporených investícií tým činila 15.700.000 tis. Sk.
	
Celkom prisľúbená štátna pomoc za rok 1998 dosiahla výšku 308.900 tis. Sk, z toho: 

Záruky za úver 			188.900 tis. Sk
Nenávratné príspevky 		120.000 tis. Sk

Celkom poskytnutá štátna pomoc za rok 1998 bola  137.080 tis. Sk, z toho: 

Plnenia zo záruk		   	43.000 tis. Sk
Vyplatené finančné príspevky  	80.400 tis. Sk 
Úverové programy	 	  	13.680 tis. Sk

2.3.3.1. Záručné programy

SZRB, š.p.ú. poskytovala záruky na úvery predovšetkým tým podnikateľom, ktorí nedisponovali v potrebnom rozsahu vhodnými zabezpečovacími prostriedkami. Základným kritériom poskytnutia záruky bol kvalitný podnikateľský zámer, ktorý mal zabezpečiť návratnosť úveru. 
SZRB, š.p.ú. realizovala podporu podnikateľských subjektov 10 záručnými programami. Záruku bolo možné poskytnúť do výšky 85 % istiny úveru, v nadväznosti na jednotlivé programy v rozsahu až do 90 %. Maximálna výška úveru bola 100.000 tis. Sk. 

Počet doručených žiadostí o poskytnutie záruk v roku 1998 bol 157, z toho 113 bolo akceptovaných. Výška poskytnutých záruk dosiahla 188.900 tis. Sk a výška podporených úverov formou poskytnutých záruk bola 284.610 tis. Sk. V roku 1998  bolo 17 plnení zo záruk v celkovej výške 43.000 tis. Sk.

Formy záruky poskytovala SZRB, š.p.ú. prostredníctvom nasledovných 10 programov:

•	Program podpory MSP, 
•	Program podpory MSP formou záruk na tuzemský finančný leasing,
•	Program na podporu MSP formou poskytovania záruk vo vybraných regiónoch,
•	Program na podporu podnikania formou poskytovania záruk na prevádzkové úvery,
•	Program na podporu rozvoja zdravotníckych služieb formou poskytovania záruk,
•	Program na podporu ochrany životného prostredia formou poskytovania záruk,
•	Program na podporu inovácie výroby formou poskytovania záruk a nenávratných finančných príspevkov,
•	Program na podporu rozvoja remeselnej výroby formou poskytovania záruk a nenávratných finančných príspevkov,
•	Program na podporu podnikania formou poskytovania protizáruk na zahraničné úvery,
•	Program na podporu rozvoja kombinovanej dopravy v SR.

Charakteristika záručných programov je uvedená v prílohe č.2

2.3.3.2. Príspevkové programy

 Programy boli realizované poskytovaním nenávratných finančných príspevkov v rámci vládou vyhlasovaných rozvojových programov, čím sa dosiahlo zníženie úrokového zaťaženia podnikateľov v tých oblastiach, ktoré boli  pre stabilitu ekonomiky najdôležitejšie. 

V uvedenom roku bolo SZRB, š. p. ú. doručených 129 žiadostí o poskytnutie nenávratných príspevkov, z toho bolo 97 akceptovaných. Výška prisľúbených finančných príspevkov predstavovala 120.000 tis. Sk a výška podporených úverov u finančných príspevkov dosahovala  957.000 tis. Sk. Výška vyplatených finančných prostriedkov bola 
80.400 tis. Sk.
 
Nenávratný finančný príspevok SZRB, š.p.ú. realizovala prostredníctvom nasledovných príspevkových programov v spolupráci s Ministerstvom hospodárstva SR, Ministerstvom pôdohospodárstva SR, Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a Ministerstvom životného prostredia SR:

•	Program rozvoja cestovného ruchu v SR IV.,
•	Program podpory ekonomických aktivít vedúci k úspore energie a dovážaných surovín,
•	Program podpory rozvoja kombinovanej dopravy v SR,
•	Program obnovy vozového parku Slovenskej autobusovej dopravy,
•	Program podpory MSP pri využívaní výsledkov vedy a techniky – PATENT,
•	Program – REGIÓN,
•	Program podpory malých začínajúcich podnikateľov – ŠTART,
Charakteristika príspevkových programov je uvedená v prílohe č.3.

2.3.3.3. Úverové programy 

 SZRB, š.p.ú. realizovala v roku 1998 prostredníctvom vybraných komerčných bánk úverový program na podporu MSP:
 
•	Úverový program Podpora	
 
Úverový program Podpora umožňuje podnikateľovi získať úver až do výšky 7.000 tis. Sk s maximálnou dobou splatnosti 7 rokov pri pevnej úrokovej sadzbe 10,5 %. V roku 1998 tento program akceptoval 67 zo 78 žiadostí. Výška akceptovaných úverov predstavovala len pre SZRB, š.p.ú. 240.000 tis. Sk. Za poskytnutú štátnu pomoc sa považoval rozdiel medzi úrokovou sadzbou pri strednodobých a dlhodobých úveroch a pevnou úrokovou sadzbou uplatňovanou v úverovom programe Podpora. Výška poskytnutej štátnej pomoci tu predstavovala 13.680 tis. Sk.

Úverový program PODPORA bol  určený pre MSP tak, aby zohľadňoval priority  hospodárskej politiky SR a bol zameraný na: výrobu na báze domácich surovín, spracovanie druhotných surovín a materiálov, výrobu a činnosť zameranú na zvýšenie exportnej výkonnosti, vytváranie a udržanie pracovným miest, úsporu palív, energie a ekologické ciele,
riešenie regionálnej politiky, rozvoj cestovného ruchu a služieb rozvoj zdravotníctva.

2.4.	Obchod

•	Fond na podporu zahraničného obchodu

Fond na  podporu zahraničného obchodu (ďalej FPZO)  bol zriadený zákonom NR SR č. 379/1996 Z.z. ako neštátny účelový fond. Na základe pripomienok a skúseností z praxe bol novelizovaný zákonom NR SR č. 162/1998 Z.z. . Tým vznikol legislatívny rámec na skvalitnenie funkčnosti fondu, smerujúci k rozvoju zahranično-obchodných vzťahov najmä v oblasti exportu a v prospech predovšetkým malých a stredných podnikateľov a v konečnom dôsledku v prospech celej ekonomiky SR. Fond združuje prostriedky podnikateľskej sféry a príspevok zo štátneho rozpočtu na podporu zahraničného obchodu na princípe solidarity.
	
Príjemcom štátnej pomoci boli profesijné zväzy združené v Asociácii zamestnávateľských zväzov a združení SR, Slovenská obchodná a priemyselná komora, tuzemskí vývozcovia a dovozcovia, fyzické osoby, t. j. žiadatelia v zmysle § 8 ods. 3 zákona NR SR č. 379/1996 Z.z. v znení zákona č. 162/1998 Z.z. o FPZO. Pomoc bola schválená a poskytnutá 1203 žiadateľom z celkového počtu 1489 žiadostí. Výška celkovej sumy poskytnutej v roku 1998 bola 118.230 tis. Sk. Čerpanie prostriedkov FPZO z dotácie zo štátneho rozpočtu podľa účelu:

	Veľtrhy a výstavy				64.440 tis. Sk
	Propagácia tovaru v zahraničí		53.790 tis. Sk
	
	SPOLU				          118.230 tis. Sk

2.5.	Úspora energie

V oblasti úspory energie bol prostredníctvom SZRB, š.p.ú. realizovaný príspevkový program, ktorý bol súčasťou podpory MSP. Tento príspevkový program bol realizovaný formou nenávratných finančných príspevkov. 

•	Program podpory ekonomických aktivít vedúcich k úspore energie a dovážaných surovín

Predmetom podpory bolo vytvoriť podmienky pre podnikateľské zámery, orientované na znižovanie energetickej náročnosti a spotreby materiálov a surovín z dovozu v priemysle a v terciálnej sfére. Podpora vybraných projektov sa realizovala prostredníctvom                                                                                                                          záruk na poskytnuté úvery a poskytovaním príspevkov na úhradu úrokových nákladov v rozsahu do 70 %. V tomto programe v uvedenom roku nebol schválený žiadny finančný príspevok, bola však vyplatená II. splátka prisľúbeného finančného príspevku v súlade  s podmienkami uzatvorenej zmluvy u žiadosti:

BYTERM, A.S. Žilina				955 tis. Sk
TECHNOMETAL, s.r.o. Bytča			410 tis. Sk
PIMM, s.r.o. Banská Bystrica			  70 tis. Sk
Celková suma				         	         1.435 tis. Sk

2.6.    Ostatné formy štátnej pomoci

2.6.1. Štátna pomoc v oblasti daní a cla

Vzhľadom na štruktúru poskytnutých informácií zo zdrojov Ministerstva financií SR (ďalej MF SR), Colného riaditeľstva SR (ďalej CR SR) a Ústredného daňového riaditeľstva SR (ďalej ÚDR SR), nie je možné pomoc v oblastí daní rozdeliť ani podľa horizontálneho členenia správy a ani podľa jednotlivých odvetví. Preto je táto nepriama forma štátnej pomoci v oblasti daní a cla uvedená samostatne, a to v členení podľa druhu. Štátna pomoc v oblasti daní v roku 1998 bola riešená formou úľav : 
•	na dani z dedičstva, darovania, z prevodu a prechodu nehnuteľností a 
notárskych poplatkov,
•	sankcií, t.j. úľav z pokút, penále, zvýšenia dane, úrokov na daniach
•	z cla,
•	na dovoznej  prirážke.

V uvedených oblastiach dosiahla štátna pomoc celkovú výšku 2.461.320 tis. Sk. Na poskytovaní štátnej pomoci sa podieľalo MF SR s Ústredným daňovým riaditeľstvom SR, Daňovými úradmi (ďalej DÚ), Colným riaditeľstvom  SR a Colnými úradmi (ďalej CÚ). 

Druh | Odpustená výška v Sk
| MF SR | ÚDR SR | DÚ
| | CR SR |
Dane: | | |
a) z dedičstva | 477 793 | 47 480 | 642 145
b) z darovania | 0 | 20 558 454 | 7 677 019
c) z prevodu a prechodu nehnuteľností | 411 534 140 | 0 | 0
d) notárske poplatky | 3 744 020 | 0 | 0
Dane spolu: | 415 755 953 | 20 605 934 | 8 319 164
Sankcie: | | |
a) pokuty | 244 019 | 2 575 000 | 7 165 293
b) penále | 353 458 845 | 137 879 917 | 129 265 174
c) zvýšenie dane | 2 409 476 | 28 618 532 | 43 707 537
d) úrok (MF SR, ÚDR SR, DÚ) | 12 771 605 | 8 020 000 | 3 440 199
e) úrok (MF SR, CR SR, CÚ) | 13 650 729 | 3 701 489 | 4 235 241
f) ERP – pokuty | 0 | 435 000 | 479 800
Sankcie spolu: | 382 534 674 | 181 229 938 | 188 293 244
Clo | 17 234 429 | 0 | 2 804 433
Dovozná prirážka | 1 239 823 881 | 0 | 4 718 461
Clo, dovozná prirážka              Spolu: | 1 257 058 310 | | 7 522 894
Spolu MF SR: | 2 055 348 937 | |
Celková suma: | 2 461 320 111 | |
2.6.2.	Úvery so štátnymi zárukami

	Vláda SR v roku 1998 prevzala štátne záruky na úvery v celkovom objeme 13.839.900 tis. Sk na nasledovné projekty:

Názov organizácie a projektu					 	Výška úveru 

1.	Vodohosp. výstavba, š.p. – SLSP, a.s.				2.119.200 tis. Sk
2.	Vodohosp. výstavba, š.p. – BANKERS TRUST    		4.222.200 tis. Sk
3.	Železnice SR – SLSP, a.s.					1.324.000 tis. Sk
4.	Železnice SR – VÚB, a.s.						1.324.000 tis. Sk
5.	SZRB, š.p.ú. – KfW						1.284.000 tis. Sk
6.	Imuna, š. p., Šarišské Michaľany					1.194.500 tis. Sk
7.	ŠFCH, výstavba diaľnic – KfW			          		2.372.000 tis. Sk

SPOLU:							         13.839.900 tis. Sk

Realizované splátky  úverov so štátnymi zárukami v roku 1998 boli v celkovom objeme 2.139.300 tis. Sk na nasledujúce projekty:

Názov organizácie a projektu	  	Záruka prevzatá dňa		Výška záruky

1.	Vodohosp. výstavba, š.p.		8. 12. 1995	          		432.000 tis. Sk 
2.	Vodohosp. výstavba, š.p.		16. 12. 1996			517.400 tis. Sk
3.	PT Žilina, a.s.			12. 2. 1992			  49.000 tis. Sk
4.	Calex, a.s.				9.12.1991			760.800 tis. Sk
5.	Calex, a.s.				14.11.1991			  42.000 tis. Sk
6.	Chirana–Prema, a.s.		4.7. 1990			  31.500 tis. Sk
7.	Slov. ovčiarska spol., a.s.		29.7.1993			  20.000 tis. Sk
8.	OTF, a.s. Nižná			22.10.1991			  12.200 tis. Sk
9.	ZŤS TEES, a.s. Martin		19.3. 1991			255.000 tis. Sk
10.	Solivary, a.s. Prešov		19.6. 1996			  19.400 tis. Sk

SPOLU:						    	        2.139.300 tis. Sk

2.6.3. Slovenský zväz výrobných družstiev

V roku 1998 bola poskytnutá dotácia pre výrobné družstvá invalidov v celkovej výške 45.600 tis. Sk.

2.6.4. Štátny fond rozvoja bývania 

	V zmysle zákona č. 124/1996 bol Štátny fond rozvoja bývania v roku  1998 poskytovateľom štátnej podpory zameranej na výstavbu bytov, ubytovní, dodatočné zateplenie bytových a rodinných domov, stavebné úpravy bytových domov, odstránenie statických chýb bytových domov a na dokončenie rozostavaných objektov bývalej komplexnej bytovej výstavby a na poskytovanie štátnej prémie k stavebnému sporeniu stavebných sporiteľniam. Predmetná štátna pomoc bola poskytnutá právnickým osobám vo forme úveru vo výške 35.325 tis. Sk, nenávratného finančného  príspevku vo výške 2.243 tis. Sk a vo forme úhrady časti úrokov z úveru poskytnutého peňažným ústavom.

	Výška poskytnutej pomoci právnickým osobám predstavovala sumu 37.568 tis. Sk, na základe 19 právoplatne uzatvorených zmlúv.

3.	 Štátna pomoc poskytnutá jednotlivým odvetviam

3.1.	Oceliarsky priemysel

V roku 1998 bola celková výška štátnej pomoci oceliarskemu priemyslu 67.894 tis. Sk a to v nasledovnom rozdelení:

•	Daňový úrad poskytol úľavu z penále na dani z príjmov právnických osôb vo výške 375 tis. Sk,
•	CÚ odpustil clo vo výške 21.732 Sk,
•	MF SR odpustilo dovoznú prirážku vo výške 59.980 tis. Sk,
•	MF SR odpustilo úrok z omeškania vo výške 7.517 tis. Sk.

3.2.	Lodiarsky priemysel

V lodiarskom priemysle nebola za rok 1998 vykázaná žiadna štátna pomoc.

3.3.	Automobilový priemysel

V roku 1998 bola výška štátnej pomoci automobilovému priemyslu 77.523 tis. Sk, a to v nasledovnom poradí:
•	MF SR odpustilo dovoznú prirážku vo výške 76.725 tis. Sk,  
•	CÚ odpustil clo vo výške 798.080 Sk. 

V júni 1998 vláda Slovenskej republiky schválila deklaráciu na podporu priamych zahraničných investícií, na základe ktorej sa prijalo a nadobudlo účinnosť nariadenie vlády SR č. 192/1998 o podmienkach oslobodenia novovzniknutých akciových spoločností, ktorých jediným zakladateľom je zahraničná osoba, od dane z príjmu právnických osôb.
Na toto hospodársko-politické opatrenie sú viazané striktné podmienky pre jednotlivé podniky, ako napr. reinvestovanie docielených ziskov podniku, investície vo výške 300.000 tis. Sk, ročné zvyšovanie produkcie o 5 % ako i export min. 90 % vlastnej výroby. V prípade nesplnenia jednej zo stanovených podmienok možnosť podpory pre podnik zaniká.
K tomuto stimulačnému opatreniu sa prihlásil Volkswagen Slovakia, a.s. avšak za rok 1998 mu z tohoto dôvodu  nebola poskytnutá žiadna úľava na daniach.

3.4.	Priemysel syntetických vlákien

V roku 1998 bola celková výška štátnej pomoci priemyslu syntetických vlákien 44.439 tis. Sk, a to v nasledovnom rozdelení:

•	MF SR poskytlo úľavu  z penále  na  dani  z príjmov právnických osôb vo výške 3.797 tis. Sk, 
•	MF SR odpustilo dovoznú prirážku vo výške 40.636 tis. Sk,
•	CÚ poskytol odpustenie cla vo výške 6.269 Sk.
3.5.	Doprava a spoje

Štátna pomoc bola v roku 1998 v rezorte Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR poskytnutá v oblasti kombinovanej dopravy, cestnej a mestskej dopravy a pri úveroch so štátnou zárukou pre Železnice SR a Štátny fond cestného hospodárstva.

3.5.1.   Program podpory rozvoja kombinovanej dopravy v SR 

V roku 1998 bola poskytnutá štátna pomoc formou bankovej záruky  vo výške 85% na úver vo výške 26.100 tis. Sk a ďalej bol poskytnutý nenávratný finančný príspevok vo výške 7.149 tis. Sk na úhradu časti úrokov. Účelom poskytnutia  štátnej pomoci bol nákup hnuteľného majetku, ktorým sa realizuje plánovaný účel, t.j. medzinárodná kombinovaná dopravná cesta – železnica.

3.5.2.  Program obnovy vozového parku Slovenskej autobusovej dopravy

Cieľom programu bolo prispieť k obnove autobusov u subjektov vykonávajúcich  hromadnú pravidelnú prímestskú a mestskú autobusovú dopravu. Bonifikácia úrokových nákladov z poskytnutých úverov dosiahla výšku 47.500 tis. Sk. K 31.12.1998 bolo schválených 33 projektov  a poskytnutá celková suma  5.200 tis. Sk.       
Účelom programu bolo prispieť k obnove vozového parku štátneho podniku Slovenská autobusová doprava, čo sa realizovalo nákupom nových autobusov z domácej výroby pre mestskú  a prímestskú hromadnú verejnú dopravu.

3.5.3.  Štátna pomoc formou neinvestičných dotácií

V zmysle zákona NR SR č. 375/1997 Z.z. o štátnom rozpočte na rok 1998 bola prostredníctvom  krajských úradov poskytnutá štátna pomoc formou neinvestičných dotácií pre  š.p. SAD na základe zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme.
	Účelom poskytnutia štátnej pomoci bolo pokrytie úbytku tržieb z dôvodu poskytovania zliav  cestovného a zabezpečenia obslužnosti územia. Výška celkovej sumy  neinvestičných dotácií bola 900.000 tis. Sk, z toho 86.300 tis. Sk na mestskú hromadnú dopravu.

3.5.4.  Úvery so štátnou zárukou pre Železnice SR 

Z dôvodu investičnej sanácie a stabilizácie Železníc SR boli poskytnuté dva úvery, ktoré boli použité na úhradu zmeniek splatných  v júli 1998 (75.000 tis. USD). Úvery so štátnou zárukou boli poskytnuté na základe prevzatia štátnych záruk v zmysle Nariadenia vlády č. 91/1996 o štátnych zárukách.

•	Prvý úver bol poskytnutý Všeobecnou úverovou bankou, a.s. Bratislava vo výške  37.500. tis. USD, prepočet  kurzom k 31.12.1998 predstavoval sumu 1.324.000 tis. Sk,  
•	Druhý úver bol poskytnutý Slovenskou sporiteľňou, a.s. Bratislava vo výške 37.500. tis. USD, prepočet kurzom k 31.12.1998 predstavoval sumu 1.324.000 tis. Sk. 

3.5.5. Štátny fond cestného hospodárstva

Pre Štátny fond cestného hospodárstva boli poskytnuté dva úvery so štátnou zárukou. Od Creditanstalt fűr Wiederaufbau-I na základe uznesenia vlády SR č. 637/1998 a štátna záruka bola poskytnutá MF SR. Poskytnutý úver sa realizoval vo výške  80.000 tis. DEM (Creditanstalt fűr Wiederaufbau) a vo výške 10.989.749 tis. Sk (MF SR).

Splátky záväzku Štátneho fondu cestného hospodárstva MF SR na základe Zmluvy o prevzatí záväzku, ktorý vyplýva z financovania diaľničných stavieb prekleňovacím financovaním zabezpečeným vládou SR prostredníctvom Nomury International plc. a Morgan Guaranty Trust. 

3.6.	Banský a hutnícky priemysel

Ministerstvo hospodárstva SR  prostredníctvom svojich rozpočtových kapitol zo štátneho rozpočtu SR v roku 1998 poskytlo dotácie na realizáciu útlmového programu v odvetví rudného baníctva vo výške 124.989 tis. Sk, z toho na technické práce 94.290 tis. Sk a na sociálne náklady 30.699 tis. Sk.
Okrem týchto dotácií v roku 1998 v zmysle uznesenia vlády SR č. 880/1997 a “Výnosu Ministerstva hospodárstva č. 5/1998, ktorým sa dopĺňa výnos Ministerstva hospodárstva SR č. 4 o poskytovaní dotácií zo štátneho rozpočtu v odvetviach baníctva” poskytlo dotácie zo štátneho rozpočtu pre  uhoľné baníctvo, na triedené druhy uhlia a sociálnu ťažbu v celkovej výške 158.238 tis. Sk. 

Prehľad dotácií je uvedený v nasledovnej tabuľke:

Hornonitrianske Bane Prievidza, a.s. | triedené druhy uhlia | 93.391 tis. Sk
Baňa Dolina, a.s. Veľký Krtíš | triedené druhy uhlia | 4.823 tis. Sk
| sociálna ťažba | 58.080 tis. Sk
Baňa Záhorie, a.s. Holíč | triedené druhy uhlia | 1.944 tis. Sk
SPOLU: | 158.238 tis. Sk

Celkovo bolo v oblasti banského a hutníckeho priemyslu poskytnutých 283.230 tis. Sk z prostriedkov štátneho rozpočtu.

3.7.	Média a kultúra

Na média a kultúru nebola za rok 1998 vykázaná žiadna štátna pomoc.

3.8.	Turistický ruch

Program rozvoja cestovného ruchu v SR IV.

Podpora bola zameraná na rozvoj projektov v oblasti cestovného ruchu, ktorej účelom bolo zvýšiť rozsah, kvalitu a zlepšiť štruktúru ponuky.
Forma podpory sa realizovala nenávratným finančným príspevkom na úroky z úveru účelovo použitého podľa zamerania programu, a to v rozsahu do: 
a)	70 % zo základných úrokov, max. 3.000 tis. Sk. V prípade rekonštrukcie a obnovy nehnuteľností zapísaných v Ústrednom zozname kultúrnych pamiatok SR, max. 4.000 tis. Sk,
b)	80 % zo základných úrokov, max. 4.000 tis. Sk pri projektoch zameraných na výstavbu, resp. dostavby zariadení na mechanické zasnežovanie lyžiarskych svahov.

V rámci Programu podpory  cestovného ruchu bolo vytvorených 967 nových lôžok, 2392 miest pri stoloch a 330 nových pracovných miest. Prehľad finančných príspevkov podľa okresov je v prílohe č.4.

	Celková výška podporných úverov za rok 1998 bola 675.400 tis. Sk a celková výška poskytnutých príspevkov bola 60.142 tis. Sk.	

3.9.	Finančné služby

	V oblasti finančných služieb nebola za rok 1998 vykázaná žiadna štátna pomoc.

4.	Regionálna pomoc

 Regionálna pomoc v roku 1998 bola realizovaná na základe uznesenia vlády SR č. 539/1997, ktorým boli schválené „Kritériá pre posudzovanie, schvaľovanie a financovanie projektov podporujúcich regionálny rozvoj (ďalej „Kritéria“).

	V Kritériách platiacich s malými úpravami od roku 1996 je uvedené, že hlavná časť prostriedkov (cca 80 %) by sa mala použiť na projekty okresov, ktorých ťaživá situácia bola prerokovaná vo vláde SR (obvykle, keď percento nezamestnanosti bolo nad 20 %). Ostatné prostriedky sa použijú na projekty ďalších okresov, ktoré riešia v rámci celospoločenských priorít významné úlohy v rozvoji územia.

Pri rozhodovaní o dotáciách sa vychádzalo taktiež z dlhodobého zamerania  regionálnej politiky uvedeného v „Koncepcii štátnej regionálnej politiky“, ktorú vláda SR schválila uznesením č. 802/1997. Podrobnejšie rozpracovanie regionálnej politiky, na ktoré sa prihliadalo najmä pri rozdeľovaní finančných prostriedkov pre jednotlivé okresy boli ukazovatele o regionálnom rozvoji spracované v „Návrhu stratégie regionálneho rozvoja Slovenska“, aj keď vláda SR tento materiál v roku 1998 len prerokovala  a žiadala doplniť.

Podpora v súlade so zásadami Európskej únie smerovala do regiónov na zmiernenie sociálnych a hospodárskych rozdielov. Celková suma určená ročným rozpočtom aj v roku 1998 bola však malá na to, aby rozdielnu situáciu v regiónoch dokázala výraznejšie zmeniť alebo zastaviť zhoršujúci sa stav.

V schválenom rozpočte kapitoly Úradu pre stratégiu rozvoja spoločnosti, vedy a techniky SR (ďalej ÚSRSVT) na rok 1998 boli rozpísané účelové prostriedky na podporu projektov regionálneho rozvoja a financovanie regionálnych rozvojových agentúr v sume 86.000 tis. Sk. Rozpočtovými opatreniami z titulu porušenia rozpočtovej disciplíny na základe kontroly Najvyššieho kontrolného úradu SR v zmysle zákona NR SR č. 303/1995 o rozpočtových pravidlách a z titulu nevrátenia neoprávnene čerpaných finančných prostriedkov príjemcami dotácií za rok 1997 bola celková suma za rok 1998 znížená na 69.462 tis. Sk. 

Uvedenú celkovú sumu 69.462 tis. Sk medzirezortná  komisia rozdelila podľa Kritérií na podporu projektov regionálneho rozvoja v sume 58.690 tis. Sk a v sume 10.772 tis. Sk na podporu regionálnych rozvojových agentúr.

	Prehľad o počte schválených projektov pre jednotlivé kraje je uvedený v tabuľke. Obsahuje aj údaje o skutočnom čerpaní dotácií za jednotlivé kraje, ktoré sú oproti schváleným sumám znížené o nevyčerpané, vrátené finančné čiastky, resp. znížené o finančné čiastky, ktoré správca rozpočtovej kapitoly pri vyúčtovaní nemohol priznať ako oprávnene použité a žiadal ich vrátiť. Tabuľka ďalej obsahuje priemernú sumu finančných prostriedkov na projekt v jednotlivých krajoch a za Slovenskú republiky.

Prehľad o počte schválených projektov, pridelených finančných prostriedkoch a priemernej výške príspevku za jednotlivé kraje:

Kraj

počet
schválen.
projektov

pridelená
suma prostr.
v mil. Sk

skut. čerp.
suma prostr.
v  mil. Sk

priemerná
výška prísp.
na projekt
v  mil. Sk

Prešov | 28 | 18,53 | 18,53 | 0,66
Košice | 19 | 12,97 | 12,97 | 0,68
Banská Bystrica | 20 | 12,99 | 12,64 | 0,65
Žilina | 4 | 2,60 | 2,60 | 0,65
Trenčín | 4 | 3,30 | 3,30 | 0,84
Nitra | 8 | 5,10 | 4,40 | 0,70
Trnava | 2 | 1,40 | 1,40 | 0,70
Bratislava | 3 | 1,80 | 1,80 | 0,60
Slovensko | 88 | 58,69 | 57,64 | 0,68

	Celkom bolo financovaných 88 projektov regionálneho rozvoja v celkovej čiastke 58.690 tis. Sk. Financovanie väčšiny projektov (86) sa pohybovalo v intervale do 1.000 tis. Sk a najčastejšie poskytovanou sumou dotácie bolo 600 tis. Sk. Priemerná výška pridelenej dotácie na projekt bola 667 tis. Sk.

	Projekty boli koncipované zväčša na 1-5 rokov realizácie s celkovými rozpočtovými nákladmi na realizáciu v sume 650.511 tis. Sk. V predmetnom roku sa realizovali rozvojové investície v sume 196.016 tis. Sk, čo predstavuje 30,13 % z celkových rozpočtových nákladov na realizáciu jednotlivých rozvojových projektov. Podiel dotácie z ÚSRSVT SR na investovanie v roku 1998 bol 29,94 % (58,69 mil. Sk).
	Financovanie celkových projektov prebehlo okrem dotácie z ÚSRSVT SR prevažne z vlastných zdrojov jednotlivých subjektov v celkovej výške 63.560 tis. Sk, 21 projektov bolo kofinancovaných z ďalších cudzích zdrojov – bankové úvery boli poskytnuté vo výške 51.740 tis. Sk, financovanie zo štátnych fondov a rezerv dosiahlo výšku 15.850 tis. Sk, zahraničné zdroje a iné 4.200 tis. Sk.

	Na základe schválených Kritérií sa podľa okruhov z nich vybraných, sledovali prínosy projektov zamerané predovšetkým na hlavné stanovené ciele. Cieľom poskytnutej účelovej dotácie bolo podporiť regionálne aktivity, projekty malého a stredného podnikania, ale aj neziskové a príspevkové organizácie a obce, ktorých zámerom  bolo rozvíjať a akcelerovať rozvojový potenciál  územného celku. Podnikateľské a projektové zámery sa orientovali najmä k optimalizácii priestorovej štruktúry zahrňujúcej environmentálnu, kultúrnu, hospodársku a sociálnu politiku.  Pri posudzovaní projektov regionálneho rozvoja sa kládol dôraz na: 

•	rozvoj zamestnanosti a pracovného potenciálu,
•	zvyšovanie exportnej výkonnosti,
•	podporu malého a stredného podnikania,
•	výrobu na báze domácich surovín,
•	úsporu palív a energie,
•	ochranu životného prostredia,
•	ochranu historického a kultúrneho dedičstva v regiónoch.

	Najviac novovytvorených pracovných miest sa predpokladalo v kraji Nitra - 151, potom v kraji Prešov – 111 a Banská Bystrica – 111. Počet udržaných a predpokladaný počet neskôr vytvorených pracovných miest bol najvyšší v Nitrianskom kraji – 614, v Prešovskom kraji – 259 a v Bansko-Bystrickom kraji – 232. Prínos v podobe zvýšenia exportnej výkonnosti sa realizoval najčastejšie v krajoch  - Košice, Banská Bystrica a Nitra. Úspora palív a energie, ochrana životného prostredia a podpora cestovného ruchu v Prešovskom kraji a rozvoj služieb, dopravy a bývania v Prešovskom, Košickom a Nitrianskom kraji. Najvyšší počet projektov podporujúcich výrobu na báze domácich surovín sa realizoval v Košickom kraji.

	Zo štatistického hľadiska sa projekty sledovali najmä podľa nasledovných odvetví: výrobné činnosti spolu, podpora obciam a iné, trhové a iné služby, projekty predložené alebo realizované v rámci regionálnych rozvojových agentúr. V prehľade sú výrobné činnosti ďalej členené na podskupiny: priemysel, poľnohospodárstvo a potravinárstvo a stavebníctvo.

Prehľad o financovaní projektov podľa štatistického odvetvového výkazníctva:

Kraje/počet
       projektov

A

a1

a3

C

D

Prešov | 19 | 13 | - | 7 | -
Košice | 11 | 3 | 3 | 7 | 1
Banská Bystrica | 11 | 7 | 2 | 11 | 1
Žilina | 2 | 2 | - | 3 | -
Trenčín | 4 | 2 | 1 | - | -
Nitra | 7 | 4 | 2 | 2 | -
Trnava | - | - | - | 1 | -
Bratislava | 3 | - | 1 | - | -

Slovensko/
Celková suma
v mil. Sk

57
37,87

31
20,37

9
6,4

31
19,62

2
1,4

A = výrobné činnosti spolu, z toho a1 = priemyselné, 
a3 = stavebníctvo, C = trhové a iné služby, D = projekty predložené alebo realizované regionálnymi rozvojovými agentúrami
(*Ak projekt zasahuje aj do inej kategórie, uvádza sa aj tam.)
	
Štruktúra financovaných projektov, čiastočne vypovedá o možnostiach regiónov, prípadne o možnostiach podpory takých projektov, ktoré sa najviac priblížili podmienkam Kritérií. Prioritné miesto mala podpora výrobnej činnosti najmä v priemysle, poľnohospodárstve a potravinárstve, podpora trhových a iných služieb a podpora obciam.

	Poskytovanie finančných prostriedkov smerovalo k podporeniu projektov zameraných na nákup strojného a technologického zariadenia, na obnovu budov, rekonštrukciu alebo odkúpenie nehnuteľností, prípadne na financovanie know – how, licencií a technickej dokumentácie.