Informácia
o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy podpredsedu vlády Srbskej republiky Nebojšu Čoviča v Slovenskej republike dňa 18. decembra 2001.

Podpredseda vlády Srbskej republiky Nebojša Čovič uskutočnil dňa 18. decembra 2001oficiálnu návštevu Slovenskej republiky. 
Pri tejto príležitosti bol prijatý prezidentom SR R. Schusterom, zúčastnil sa pracovného obedu podávaného podpredsedom vlády SR Ľ. Fogašom za účasti štátneho tajomníka Ministerstva kultúry SR Milana Gacíka a rokoval s ministrom zahraničných vecí SR E. Kukanom.
Na programe rokovaní boli otázky bilaterálnej spolupráce v politickej, hospodárskej a konzulárnej oblasti, ako aj najnovší vývoj v Juhoslovanskej zväzovej republike a Kosove.

Obsah a výsledky rokovaní:

Situácia v JZR, Kosove a regióne
	
•	Na úvod minister zahraničných vecí SR E. Kukan vyjadril potešenie z konštruktívneho postoja juhoslovanskej i srbskej vlády k novembrovým voľbám do kosovského Zhromaždenia. 22-členné srbské zastúpenie označil za pozitívum, je však dôležité, ktorým smerom sa bude uberať ďalší vývoj.
	
•	Podľa slov N. Čoviča nebolo ľahké dospieť k rozhodnutiu o potrebe účasti Srbov na kosovských voľbách, bolo treba prekonať hlavne nedôveru Srbov v Kosove. V súčasnosti sa však Dočasná misia OSN pre správu Kosova (UNMIK - United Nations Interim Administration Mission in Kosovo) dopúšťa chyby, keď komunikuje s Belehradom v tom istom duchu ako za Miloševičovej vlády a neuvedomuje si, že v Belehrade je už nová vláda. V poslednom období sa však vďaka GT OSN K. Annanovi začína medzi Belehradom a UNMIKom nový dialóg, ku ktorému prispel i minister ZV SR E. Kukan
	
•	Ako srbská strana pri rozhovoroch informovala, hlavnou úlohou pre nadchádzajúce mesiace je integrácia Srbov do dočasných kosovských inštitúcií. Srbská predstava je 18,5 %, pričom súčasné zastúpenie je 0,8 %. Belehrad chce byť v Kosove konštruktívnym prvkom, to musí pochopiť aj UNMIK, a srbská koalícia “Návrat” (pozn.: označovaná za predĺženú ruku Belehradu) má postupne získavať stále väčšiu nezávislosť od Belehradu.
	
•	Otázkou, ktorá je taktiež v súčasnosti v štádiu riešenia, je otázka väzňov - kosovských Albáncov v Srbsku a Srbov v Kosove - a oprávnenosť ich väznenia. Srbské úrady doteraz prepustili už 1600 Albáncov, ktorých uväznili ešte počas éry Miloševiča a zo 42 Srbov v Kosove ich bolo doteraz prepustených 5. Srbská strana dňa 17.12.2001 predložila vedúcemu UNMIKu Hkkerupovi list, v ktorom navrhla , aby sa sami väzni vyjadrili, kde by chceli vykonávať svoje tresty, čo by mal byť prvý krok na ceste k riešeniu tejto otázky. Druhým krokom má potom byť revízia jednotlivých prípadov. Na otázku partnera, aká bola reakcia Hkkerupa na tento list N. Čovič odpovedal, že Hkkerup sa do Kosova nevráti do februára 2002 a zostáva otázkou či sa vôbec vráti, či a ako bude pôsobiť z Kodane a aké kompetencie potom pridelí svojim spolupracovníkom.
	Pozn.: K 31.12.2001 Hans Hkkerup odstúpil z funkcie vedúceho UNMIKu.

•	Na jar roku 2002 je naplánovaný masívny návrat srbských utečencov do Kosova vo výrazne väčšej miere, ako tomu bolo doposiaľ
	
•	Medzietnická spolupráca v politickej oblasti doteraz naráža na množstvo prekážok a vzájomné nepochopenie. Čas ukáže do akej miery sú Albánci pripravení riešiť svoje problémy otvorene na pôde parlamentu. N. Čovič je v tejto otázke skeptický. Keďže Belehrad nemá v Kosove reálnu moc, veľa v tejto oblasti očakáva od UNMIKu. Slovenská i juhoslovanská strana sa v rozhovorov zhodli, že to bude ešte dlhý proces. Problémom i naďalej zostáva oblasť organizovaného zločinu, kde naopak badať i medzietnickú spoluprácu.

•	V súvislosti s Haagskym súdnym tribunálom N. Čovič informoval, že existujú 2 koncepcie: Prvá, v ktorej medzinárodné spoločenstvo plánuje 15-20 obvinení všetkých troch národností, a druhá, koncepcia Carly del Ponte, ktorá obsahuje 100-120 obvinení. Akékoľvek predlžovanie doriešenia spolupráce Belehradu s Haagskym tribunálom z dôvodu nezhôd v tejto otázke vo vnútri vládnucej Demokratickej opozície Srbska, trvajúcich odo dňa vydania Miloševiča Haagu, napomáha podľa Čoviča presadeniu sa druhej koncepcie.
	
•	V otázke vzťahov medzi Srbskom a Čiernou Horou E. Kukan potvrdil podporu jednote juhoslovanskej federácie a informoval o zhodnosti tohto postoja s postojmi predstaviteľov západných krajín. Na jeho otázku týkajúcu sa súčasnej situácie N. Čovič uviedol, že čiernohorské politické strany sa obávajú referenda za samostatnosť. Za posledné obdobie totiž klesli preferencie prezidenta Čiernej Hory o 20-25 % a túžba obyvateľov po nezávislosti o 10%. Nesmie však nastať taká situácia, kedy by napätie v Srbsku malo vyústiť do tendencie zbaviť sa Čiernej Hory. Prezident Djukanovič by tak získal alibi. Čovič je zástancom čiernohorského referenda za samostatnosť, treba však podľa neho jasne stanoviť kritériá.
	
•	Slovenská strana ocenila kroky, ktoré robí Srbská vláda v oblasti reforiem hospodárstva a celej spoločnosti. Podpredseda vlády N. Čovič informoval o novoprijatých zákonoch týkajúcich sa privatizácie a taktiež dodatočného zdanenia nezákonne získaných príjmov v období Miloševičovho režimu, ako aj o prijatí zákona o štátnom rozpočte na rok 2002, schodok ktorého je plánovaný na 40 mld. dinárov (cca 1,3 mld. DM). Problémy v súčasnosti pretrvávajú hlavne v priemysle, pretože väčšina podnikov disponuje zastaralým zariadením. V súčasnosti sa pristupuje k ich sanácii, výsledkom čoho je ale nárast nezamestnanosti. Prebieha taktiež proces sanácie bankovníctva, v rámci ktorého už došlo k likvidácii štyroch bánk známych podporou aktivít bývalého Miloševičovho režimu.

•	V priebehu prijatia u prezidenta SR R. Schustera poďakoval N. Čovič za veľkú podporu, ktorú SR poskytovala a naďalej poskytuje reformným silám v Srbsku a JZR. Slovenský prezident v reakcii ocenil výsledky dosiahnuté demokratickými silami od 5. októbra 2000. Zároveň vyjadril názor, že medzinárodné spoločenstvo by mohlo JZR v transformačných procesoch pomáhať aktívnejšie.

•	N. Čovič informoval prezidenta SR obšírnejšie o situácii v Kosove. V tejto súvislosti R. Schuster zdôraznil princíp teritoriálnej integrity a nenarušiteľnosti hraníc, ktorý treba rešpektovať aj v každej diskusii týkajúcej sa národnostných menšín. Osobitne podčiarkol, že samostatnosť Kosova je neakceptovateľná. Na margo diskusií o štátoprávnom usporiadaní JZR vyjadril prezident SR nádej, že dôjde k takej dohode Srbska s Čiernou Horou, ktorá zachová JZR ako jeden subjekt.
	
•	V priebehu pracovného obeda s podpredsedom vlády SR Ľ. Fogašom sa podpredseda vlády N. Čovič zaujímal o reformy na Slovensku týkajúce sa VÚC a o reformy v oblasti súdnictva a polície. Ako uviedol, súdnictvo v Srbsku je momentálne zaťažené korupciou a problémami s vysporiadaním sa s vojnovými zločinmi. 

Bilaterálne vzťahy v politickej, hospodárskej, zmluvno-právnej a iných oblastiach

•	Srbský vicepremiér ocenil pomoc SR, ktorú preukázala JZR pred i po demokratických zmenách v októbri 2000.
	
•	K otázke liberalizácie osobitného vízového režimu minister E. Kukan informoval svojho partnera, že vláda SR sa tým bude zaoberať v najbližšom období.
	
•	Za prekážku výraznejšieho pokroku v rozvoji vzájomnej hospodárskej spolupráce boli juhoslovanskou stranou označené vysoké clá, ktorých dôsledkom je nízka konkurencieschopnosť juhoslovanských výrobkov na slovenskom trhu, a fakt, že slovenské banky neuznávajú garancie juhoslovanských bánk. Podľa ministra Kukana sa teraz vytvára priestor pre zlepšenie hospodárskej spolupráce a vhodným fórom na odstraňovanie prekážok je zmiešaná slovensko-juhoslovanská hospodárska komisia, ktorej štvrté zasadnutie sa má uskutočniť v prvej polovici r. 2002 v Belehrade. 
	
•	Za dôležité označil minister taktiež obnovenie splavnosti juhoslovanského úseku Dunaja, ktoré bude i pre JZR ekonomicky významné. V súvislosti s touto otázkou vyjadril Čovič poľutovanie nad faktom, že o čistenie Dunaja nebol zo strany slovenských firiem adekvátny záujem a predložené projekty nespĺňali isté kvalitatívne predpoklady. Do budúcnosti však vyjadril presvedčenie o participácii slovenských firiem na rekonštrukcii krajiny. Veľké možnosti sa ukazujú v energetike a doprave: 40% zariadení v energetickom priemysle pochádza zo Slovenska.
	
•	Minister E. Kukan informoval svojho partnera o postoji Slovenska k Zákonu o zahraničných Maďaroch. Na tlačovej konferencii podpredseda vlády Čovič k tomuto zákonu uviedol, že síce obsahuje niektoré zaujímavé momenty, ale on osobne sa nazdáva, že nie je vhodná doba na prijatie takého zákona.
	
•	Slovenský prezident a srbský podpredseda vlády ocenili vysokú úroveň vzájomných bilaterálnych vzťahov. N. Čovič v závere rozhovoru požiadal o pokračovanie pomoci za strany SR, osobitne na medzinárodných fórach, na ktorých sa diskutuje o JZR a regióne. V tomto smere sa mu dostalo plného ubezpečenia prezidenta R. Schustera.
	
•	Podpredseda vlády N. Čovič na záver poďakoval za podporu SR JZR stať sa členom Rady Európy a v súvislosti so vstupom SR do NATO vyjadril presvedčenie o bezproblémovom vstupe, ak Slovensko samo nerezignuje.
Závery a odporúčania   
	Stretnutia podpredsedu vlády Srbskej republiky so slovenskými partnermi potvrdili narastajúci trend vzájomného intenzívneho politického dialógu, predpokladom ktorého je i fakt, že SR a JZR majú príbuzné základné politické ciele, vrátane strategických zahraničnopolitických priorít. Rozhovory možno jednoznačne hodnotiť ako otvorené, vecné a konštruktívne.
	Juhoslovanská zväzová republika prejavila eminentný záujem o prevzatie poznatkov a skúseností z transformačného procesu od SR, ako aj skúseností z procesu približovania sa a integrácie SR do EÚ.
	Z rokovaní jednoznačne vyplynula potreba zintenzívniť vzájomnú hospodársku spoluprácu, ktorej vzorom by mohol byť práve úspešný politický dialóg.