Dôvodová správa

Všeobecná časť

Návrh zákona, ktorým sa  mení a dopĺňa zákon č. 381/1997 Z. z. o cestovných dokladoch v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky                   č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov (ďalej len „návrh zákona“) bol vypracovaný na základe plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky. Slovenská republika sa v rámci integračného procesu k vstupu do Európskej únie zaviazala realizovať požiadavky a odporúčania týkajúce sa zabezpečenia vyššej bezpečnosti a  ochrany nových  cestovných dokladov stanovených Rezolúciou zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli v rámci Rady zo 17. októbra 2000, ktorou sa menia a dopĺňajú rezolúcie z 23. júna 1981, z 30. júna 1982, zo 14. júla 1986 a z 10. júla 1995 pokiaľ ide o ochranné znaky pasov a iných cestovných dokladov (2000/C 310/01) s termínom začatia vydávania 1. januára 2005 (materiál CONF- Sk 31/02) a v  súlade s  hodnotením od Poslednej správy Misie Slovenskej republiky pri Európskych spoločenstvách č. 7613/2002 BESMII zo dňa 9.10.2002. Realizácia tohto záväzku je nevyhnutne podmienená prijatím zmien a doplnkov súčasnej platnej právnej úpravy. Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 470 zo dňa 11. júna 2003 k návrhu projektu nových cestovných dokladov Slovenskej republiky formátu Európskej únie bol schválený zámer projektu nových cestovných dokladov. Z predmetného zámeru projektu vyplynula úloha zabezpečiť vydávanie nových cestovných dokladov Slovenskej republiky formátu Európskej únie od 1. januára 2005. 

Podľa Legislatívneho zabezpečenia projektu nových cestovných dokladov Slovenskej republiky  formátu  Európskej únie si zmeny vyplývajúce z projektu vyžiadajú novelizáciu zákona č. 381/1997 Z. z. o cestovných dokladoch v znení neskorších predpisov. V tejto je potrebné upraviť počet cestovných dokladov jedného druhu, ktorých bude môcť byť občan držiteľom, uzákoniť povinnosť pre občana staršieho ako 5 rokov mať vlastný cestovný doklad. 

K niektorým ďalším  zmenám a doplnkom súčasnej platnej právnej úpravy sa pristúpilo                 z  dôvodu odstránenia nedostatkov, ktoré vyplynuli z realizácie zákona o cestovných dokladoch v praxi.

 Cieľom návrhu zákona je  zabezpečiť podmienky implementácie právnych aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie v oblasti vydávania cestovných dokladov v praxi. Ako vyplýva už z vyššie uvedených zmien vyplývajúcich zo schváleného projektu nových cestovných dokladov formátu Európskej únie, navrhuje sa prijatie zmeny, podľa ktorej  môže byť občan držiteľom najviac dvoch platných cestovných  dokladov rovnakého druhu. Uvedené zmeny sú odrazom zámeru Slovenskej republiky zaviesť a zabezpečiť aplikáciu skvalitnených bezpečnostných                   a preventívnych opatrení súvisiacich s vydávaním cestovných dokladov Slovenskej republiky formátu Európskej únie.

Významnou zmenou, ktorá vyplýva z bodu 12 Bruselskej deklarácie o zamedzení pašovania detí, kde sa uvádza špeciálne odporúčanie pre predchádzanie obchodu s deťmi, je uzákonenie povinnosti pre občanov starších ako 5 rokov, aby boli držitelia vlastného cestovného dokladu,            bez možnosti ich zápisu do cestovného dokladu rodiča. V súvislosti s prijatím navrhovanej zmeny             sa pristúpilo aj k úprave časovej platnosti cestovných pasov u občanov starších ako 5 rokov a zároveň mladších ako 15 rokov tak, aby im cestovné doklady boli vydávané s platnosťou                   na 5 rokov. Časová platnosť cestovných dokladov vydávaných občanom mladším ako 5 rokov zostáva nezmenená.

Navrhuje sa, aby tento zákon  nadobudol  účinnosť 1. januára 2005, t. j. dňom vydávania nových cestovných dokladov formátu Európskej únie vyplývajúceho z Rezolúcie zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli v rámci Rady zo 17. októbra 2000.

Oblasť vydávania cestovných dokladov je predmetom aproximácie práva. V predmetnom návrhu zákona je transponovaná Smernica Rady Európskeho hospodárskeho spoločenstva                    č. 64/221/EHS z 25.2.1964 o koordinácii osobitných opatrení o pohybe cudzích štátnych príslušníkov prijatých z dôvodov verejného poriadku, verejnej bezpečnosti alebo verejného zdravia (čl. ), Smernica (čl. 35) a implementovaná Rezolúcia Rady zástupcov vlád členských štátov, ktorí  sa zišli v rámci rady, zo 17. októbra 2000, ktorou sa mení a dopĺňa rezolúcia z 23. júna 1981,                      z 30. júna 1982, zo 14. júla 1986 a z 10. júla 1995 pokiaľ ide o ochranné znaky pasov a iných cestovných dokladov (2000/C 310/01). 
 
Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 470 zo dňa 11. júna 2003 k návrhu projektu nových cestovných dokladov Slovenskej republiky formátu Európskej únie bol schválený zámer tohto projektu. Z predmetného zámeru projektu vyplýva zabezpečiť vydávanie nových cestovných dokladov Slovenskej republiky formátu Európskej únie dňom 1. januára 2005. V  predmetnom projekte  boli celkové finančné náklady na rok 2004 vyčíslené na 593 616 000.- Sk,  predpokladané  náklady na obdobie rokov 2005 – 2008 na 1 126 200 000.- Sk. Na základe rokovaní                             na  Ministerstve financií Slovenskej republiky dňa 4. septembra 2003 bol Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky predložený krízový ekonomický variant výdavkov a očakávaných príjmov             za zabezpečenie predmetného projektu t.j. v porovnaní s návrhom predloženým 10. júla 2003 došlo k zníženiu nákladov o 385 675 000 Sk. Po prehodnotení  jednotlivých finančných  položiek                  sú celkové finančné náklady na rok 2004 vyčíslené na 207 941 000.- Sk. Predpokladané výdavky             na obdobie rokov 2004 – 2008 sú doposiaľ vyčíslené na 1 231 000 000.- Sk.

Predpokladané finančné výdavky na  čistopisy  cestovných  pasov  na roky 2005 – 2008 tvoria sumu vo výške 900 000 000.- Sk. K tejto sume sa dospelo na základe analýzy, podľa ktorej sa predpokladá, že v roku 2005 – 2008 sa ročne vydá cca 750 000 cestovných pasov pre občanov starších ako15 rokov. Predmetná analýza vychádza z priemeru štatistických údajov vydaných cestovných pasov v rokoch 1994 – 2004 (najmä s prihliadnutím na obdobie po zavedení vydávania cestovného pasu Slovenskej republiky 1. apríla 1994). Tento odhad však môže byť výrazne ovplyvnený skutočnosťou, že po vstupe do Európskej únie budú môcť občania Slovenskej republiky použiť na  cestovanie do štátov Európskej únie okrem cestovného pasu aj občiansky preukaz ako aj povinnosťou cestovania detí nad 5 rokov do zahraničia na cestovný doklad. Vzhľadom k tomu nie je možné predvídať, aký záujem prejavia občania o nové cestovné pasy formátu Európskej únie a teda ani počet vydaných cestovných pasov. 

Vzhľadom na vyššie uvedené sa predpokladá, že finančné výdavky na roky 2004 – 2008 budú spolu tvoriť sumu vo výške  2 131 000 000.- Sk.

Zároveň sa navrhuje zmena zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z.             o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov. 

Návrh zákona bol podľa § 51 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky                        č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov prerokovaný s Ministerstvom financií Slovenskej republiky, s tým že Ministerstvo financií Slovenskej republiky sa oboznámilo a zobralo na vedomie návrh odhadu dopadu na verejné financie, ktorý tvorí súčasť Doložky finančných, ekonomických, enviromentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s ostatnými zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Vzhľadom na povahu návrhu zákona nie je potrebné jeho prerokovanie v Rade hospodárskej a sociálnej dohody SR a tento návrh zákona nebol zaradený ani do programu tohto orgánu. 

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.  Navrhovateľ zákona: 
     
     vláda Slovenskej republiky

2.  Názov návrhu zákona:
 
   Návrh zákona, ktorým sa  mení a dopĺňa zákon č. 381/1997 Z. z. o cestovných dokladoch v znení neskorších predpisov a  ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov 

3.  Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
      
      a) problematika návrhu zákona patrí medzi strednodobé priority  podľa Národného  programu    pre prijatie acquis  communautaire a screeningu; 
      problematika návrhu zákona nepatrí medzi priority podľa Európskej dohody o pridružení, Partnerstva pre vstup, Bielej knihy;
      návrh zákona bol vypracovaný na základe bodu B.1 uznesenia vlády Slovenskej republiky         č. 470 z 11. júna 2003
      
      b) kapitola č. 24- Spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra; 
bod c) migrácia- záväzok pripraviť návrh zákona o cestovných dokladoch 

4.   Problematika návrhu zákona:
      
      a) je upravená v práve Európskych spoločenstiev 
    -smernica Rady z 25.2.1964 o koordinácii osobitných opatrení o pohybe cudzích štátnych príslušníkov prijatých z dôvodov verejného poriadku, verejnej bezpečnosti alebo verejného zdravia (64/221/EHS)
    -smernica Rady a Európskeho parlamentu z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa  pohybovať a zdržiavať na území členských štátov, ktorou sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1612/68 a zrušujú smernice 64/221 EHS, 68/360 EHS, 72/194 EHS, 73/148 EHS, 75/34 EHS, 75/35 EHS, 90/364 EHS, 90/365 EHS a 93/96 EHS  (2004/38/ES)
-rezolúcia Rady zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady,                            zo 17. októbra 2000 doplňujúca rezolúcie z 23. júna 1981, z 30. júna 1982, zo 14. júla 1986           a z 10. júla 1995 pokiaľ ide o ochranné znaky pasov a iných cestovných dokladov (2000/C 310/01)
 
      b) nie je upravená v práve Európskej únie

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

      a) úplná

6.   Gestor:

7.  Účasť expertov pri príprave návrhu zákona a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: -

Osobitná časť

K bodu 1

Významnou zmenou, ktorá vyplýva z bodu 12 Bruselskej deklarácie o zamedzení pašovania detí, kde sa uvádza špeciálne odporúčanie pre predchádzanie obchodu s deťmi, je uzákonenie povinnosti pre občanov starších ako 5 rokov, aby boli držitelia vlastného cestovného dokladu,            bez možnosti ich zápisu do cestovného dokladu rodiča. V súvislosti s prijatím navrhovanej zmeny sa pristúpilo aj k úprave časovej platnosti cestovných pasov u občanov starších ako 5 rokov a zároveň mladších ako 15 rokov tak, aby im cestovné doklady boli vydávané s platnosťou                   na 5 rokov. Časová platnosť cestovných dokladov vydávaných občanom mladším ako 5 rokov zostáva nezmenená.

K bodu 2 

Doplnenie § 2 odsekom 4 je podmienené tým, že súčasná právna úprava  v § 2 ods. 1 jednoznačne deklaruje právo občana slobodne vycestovať a právo na slobodný návrat                        do Slovenskej republiky, pričom nie je konkrétne a priamo ustanovené, že ak sa občan pri vstupe  na územie Slovenskej republiky nemôže preukázať platným cestovným dokladom, vstup mu nesmie byť odopretý. V navrhovanej zmene ide o konkrétnu právnu definíciu ako postupovať v prípade,          ak sa občan pri návrate do Slovenskej republiky nemôže preukázať platným cestovným dokladom. Uvedené ustanovenie sa vzťahuje aj na iného občana Európskej únie, ak mu bol vydaný náhradný cestovný doklad Európskej únie zastupiteľským orgánom Slovenskej republiky. Predmetným návrhom sa transponuje čl. 3 Smernice Rady č. 64/221/ EHS o koordinácii zvláštnych opatrení týkajúcich sa pohybu a pobytu cudzincov, opodstatnených na základe verejnej politiky, verejnej bezpečnosti alebo verejného zdravia.

K bodu 3 

     Navrhuje sa prijatie zmeny, podľa ktorej  môže byť občan držiteľom najviac dvoch platných cestovných dokladov rovnakého druhu. Súčasná platná právna úprava takéto ustanovenie neobsahuje,  čo v mnohých prípadoch vedie k zneužívaniu cestovných dokladov. Návrh na zmenu vyplynul aj poznatkov získaných z právnych predpisov niektorých členských krajín Európskej únie. Obdobnú úpravu obsahujú aj zákony členských štátov (napr. nemecký pasový zákon č. 250                  z 19.4.1986), kde  sa ustanovuje, že občan nemôže byť držiteľom viacerých cestovných pasov, čím sa vytvára účinná prevencia proti zneužívaniu cestovných pasov.  K počtu dvoch cestovných dokladov sa dospelo na základe skutočnosti, že mnohí občania sú držiteľmi dvoch cestovných pasov z vízových dôvodov, t. j. v pasoch majú udelené víza krajín, do ktorých sa nepovoľuje vstup občanovi s vízom alebo záznamom v pase niektorej tretej krajiny, napr. Izrael – Libanon.

K bodu 4 

      Zmena časovej platnosti cestovného pasu  u osôb starších ako 5 rokov a zároveň mladších ako 15 rokov vyplynula z návrhu na zmenu v § 2 odsek 3, podľa ktorej občan starší ako 5 rokov bude musieť byť držiteľom vlastného cestovného pasu. Podľa súčasnej platnej právnej úpravy             sa cestovné pasy občanom mladším ako 15 rokov vydávajú s platnosťou na dva roky. Prijatím navrhovanej zmeny sa cestovný pas s platnosťou na dva roky vydá iba občanovi mladšiemu              ako  5 rokov, pretože dieťa v tomto období života veľmi rýchle a výrazne mení podobu tváre, čo je jeden z najdôležitejších prvkov pri stotožnení držiteľa pasu. 

K bodu 5

Novým znením § 7 ods.1 sa v súvislosti s pristúpením Slovenskej republiky k Európskej únii navrhuje rozšírenie okruhu osôb pre vydanie diplomatického pasu o zástupcov Slovenskej republiky v orgánoch Európskej únie. Súčasne sa navrhuje vydanie diplomatického pasu predsedovi Úradu pre štátnu službu, bývalému prezidentovi, a jeho manželke v súvislosti s plnením spoločenských úloh, kde bolo podľa doteraz platnej právnej úpravy potrebné vydanie diplomatického pasu riešiť výnimkou ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky. Zamestnancovi medzinárodnej organizácie, ktorej je Slovenská republika členom vydáva ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky diplomatický pas, ak je zaradený v jednej z dvoch najvyšších platových tried. Navrhuje sa zrušiť vydanie diplomatického pasu podľa odseku 1 pre členov prezidentských, parlamentných a vládnych delegácií, pretože tento inštitút sa neosvedčil, nakoľko diplomatické pasy boli vydané zástupcom podnikateľských subjektov a neboli po oficiálnej zahraničnej ceste vrátené na uloženie. O výnimočnom vydaní diplomatického pasu podľa odseku 2 rozhoduje minister zahraničných vecí Slovenskej republiky na požiadanie vysielajúceho orgánu ad hoc na nevyhnutný čas.  

K bodu 6

         Nové znenie § 7ods. 4 súvisí s novým znením  § 7 ods. 1 a 2.

K bodu 7

Oproti súčasne platnej právnej úprave sa v § 8 odsek 1 písm. c) navrhuje upraviť vydávanie služobných pasov pre zamestnancov ústredných orgánov štátnej správy priamo zo zákona                    na základe  predloženia žiadosti  príslušného ústredného orgánu štátnej správy Slovenskej republiky. Zmena vykonaná čl. III zákona č. 441/2001 Z. z nemala za následok zníženie počtu vydávaných služobných pasov, čo bol pôvodný zámer tejto úpravy, ale podstatne predĺžila čakacie lehoty na vydanie služobného pasu a zvýšila pracovné zaťaženie pracovníkov oddelenia zodpovedného za vydávanie diplomatických a služobných pasov a kabinetu ministra. V roku 2004 bolo vydaných 609 diplomatických pasov a služobných pasov pre zamestnancov ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky, ku ktorým sa spracováva stanovisko k rozhodnutiu          na vydanie služobného pasu na výnimku ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky.                   V písmene d), e), f) a h) sa navrhuje doplnenie okruhu funkcií o vrcholových funkcionárov samosprávnych orgánov, primátora hlavného mesta Slovenskej republiky a  príslušníkov ozbrojených síl a ozbrojených zborov vyslaných do osobitných misií. 

V odseku 2 sa navrhuje ponechanie inštitútu výnimočného vydania služobného pasu                  pre niektoré významné funkcie, ktorých okruh nie je presne definovateľný, napr. vysokým cirkevným predstaviteľom, akademickým funkcionárom univerzít, predstaviteľom vedeckých inštitúcií a pod. na krátkodobé pracovné cesty do zahraničia, ktoré budú podliehať výnimočnému rozhodnutiu ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky.

K bodu 8

Uvedenou zmenou  sa navrhuje, aby cestovný preukaz bol vydávaný iba na zastupiteľskom úrade SR v zahraničí. V súčasnej platnej právnej úprave nie je maximálna doba platnosti cestovného preukazu stanovená. Prijatím navrhovanej zmeny sa uvedený nedostatok odstráni. Súčasne sa vypúšťa možnosť vydania cestovného preukazu na príslušnom útvare, pretože cestovný preukaz bude slúžiť iba na účel návratu na územie Slovenskej republiky. V prípade, ak občan bude musieť z humanitných dôvodov súrne vycestovať do zahraničia, bude si môcť vybaviť nový cestovný pas urýchlene (tak ako to je v súčasnej dobe), pričom podľa splnomocnenia k položke            23 sadzobníka správnych poplatkov, ktorý tvorí prílohu zákona Národnej rady Slovenskej republiky          č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov, správny orgán vyberie poplatok v základnej sadzbe.

K bodu 9

Návrh na doplnenie ustanovenia § 9 ods. 3 vyplýva zo skutočnosti, že v súčasnej platnej právnej úprave sa v § 3 ods. 2 uvádza, že občanovi sa vydá cestovný doklad, ak to nie je v rozpore s ustanoveniami § 19. Z uvedeného vyplýva, že pokiaľ nastanú okolnosti, keď sa na území Slovenskej republiky odoprie vydanie cestovného dokladu alebo vydaný cestovný doklad sa odníme a občan sa nachádza v zahraničí, mohlo by sa vychádzať z ustanovenia § 3 ods. 2 a cestovný preukaz na návrat do Slovenskej republiky by nebol vystavený napriek tomu, že z logiky veci vyplýva, že občanovi, ktorý sa zdržuje v  zahraničí  sa napriek blokácii cestovného dokladu,             resp. počas trestného stíhania, cestovný preukaz na návrat do Slovenskej republiky vystaviť musí. Navrhovanou zmenou sa legislatívne ustanoví vydanie cestovného preukazu na návrat                         do Slovenskej republiky  v  uvedených prípadoch tak, aby nenastali pochybnosti o zákonnosti vydania  tohto dokladu. 

Návrh na doplnenie ustanovenia § 9  ods. 4 vyplýva zo situácie, kedy orgány cudzieho štátu vyhosťujú občana, pričom tento nie je držiteľom platného cestovného pasu a odmieta osobne požiadať zastupiteľský úrad Slovenskej republiky v zahraničí o vydanie cestovného preukazu z dôvodu, aby nemohol byť z cudziny vyhostený. Súčasná platná právna úprava takéto ustanovenie neobsahuje, pričom z  praxe vyplynula potreba umožniť orgánom cudzieho štátu, aby požiadali zastupiteľský úrad Slovenskej republiky v zahraničí o vydanie cestovného preukazu v prípade,              ak občan odmietne o jeho  vydanie požiadať. Navrhovanú zmenu je potrebné prijať aj z dôvodu zabezpečenia reciprocity a zachovania  medzinárodných zvyklostí. 

Návrh na doplnenie ustanovenia § 9 ods. 5 vyplynul z požiadavky praxe, podľa ktorej                   je potrebné upraviť možnosť vydania cestovného preukazu pre občana mladšieho ako 15 rokov, narodeného počas pobytu občianky v zahraničí, bez predloženia slovenského matričného dokladu. V súčasnosti je podľa § 14 odsek 3 písm. i)  potrebné k žiadosti o vydanie cestovného dokladu predložiť údaje uvedené vo výpise z osobitnej matriky predloženom namiesto matričného dokladu orgánu cudzieho štátu. Cestovný preukaz by nebolo možné vydať bez slovenského matričného dokladu, pričom jeho vybavenie prostredníctvom zastupiteľského úradu Slovenskej republiky trvá niekoľko týždňov, príp. mesiacov, čo znemožňuje matke a dieťaťu  včasný návrat do Slovenskej republiky. Ide o zväčša o výnimočnú situáciu, kedy je rodič aj dieťa v tiesni a je potrebné okamžite konať. 

K bodu 10

Súčasná platná právna úprava nezahrňuje neplatnosť cestovného dokladu v prípade, ak bol cestovný doklad neoprávnene vystavený inej osobe. Navrhovaná zmena vychádza z požiadaviek praxe a umožní prijať účinnejšie opatrenia na zabránenie zneužívania cestovných dokladov inými osobami.

K bodu 11

Súčasná platná právna úprava nezahrňuje neplatnosť cestovného dokladu v prípade,                 ak držiteľ nahlásil jeho stratu alebo odcudzenie a v prípade, ak je zaplnený záznamami. Navrhované zmeny vychádzajú z požiadaviek praxe a umožnia prijať účinnejšie opatrenia na zabránenie zneužívania cestovných dokladov inými osobami. 

K bodu 12

Návrh  na  zmenu  vyplynul  zo  schváleného  projektu  nových  cestovných dokladov formátu Európskej únie, podľa ktorého sa bude podoba občana snímať. Preto je nevyhnutné podmieniť podanie žiadosti osobnou účasťou občana pre ktorého bude cestovný doklad vydaný,             t. j. aj občana mladšieho ako 15 rokov a občana, ktorý je pozbavený spôsobilosti na právne úkony alebo ktorého spôsobilosť na právne úkony je obmedzená. Výnimka sa pripúšťa iba v prípade,              ak občan, ktorý pre bezvládnosť tak nemôže urobiť. V takomto prípade sa podoba získa zoskenovaním fotografie.

K bodu 13

          Pretože je nevyhnutné podmieniť podanie žiadosti osobnou účasťou občana pre ktorého bude cestovný doklad vydaný, navrhuje sa vypustenie niektorých dôvodov pre ktoré osoba nemusí osobne podať žiadosť o vydanie cestovného dokladu.

K bodu 14

Návrh na zmenu  vyplýva zo zmien a doplnkov § 7 a § 8.

K bodu 15

Návrh na doplnenie vyplynul zo schváleného projektu nových cestovných dokladov formátu Európskej únie. Vybavením útvarov pasovej služby prístrojom na nasnímanie podoby bude podoba občana získaná priamo nasnímaním. Nasnímaná podoba bude priamo on-line zaslaná do národného personalizačného centra. V súvislosti  s  technickým procesom získania podoby občana je potrebné uzákoniť povinnosť občana, podrobiť sa nasnímaniu. V prípade, ak sa občan nasnímaniu odmietne podrobiť, nebude môcť byť cestovný doklad z dôvodu absencie podoby držiteľa vystavený.

Pripojením vety „Ustanovenie odseku 4 neplatí, ak je orgán, ktorému sa žiadosť o vydanie cestovného dokladu podáva, vybavený prístrojom na nasnímanie podoby.“ sa v  uvedenom prípade umožní predložiť fotografie. Ide najmä o prípady zastupiteľských úradov, ktoré nebudú  hneď od začiatku spustenia projektu vydávania nových cestovných dokladov SR formátu EÚ vybavené prístrojom na nasnímanie podoby.
K bodu 16

Návrh na zmenu vyplynul zo schváleného projektu nových cestovných dokladov formátu Európskej únie. Oproti platnej právnej úprave sa mení súčasné znenie ustanovenia tak, aby bolo zrejmé, aké údaje o totožnosti držiteľa musia byť v cestovnom doklade uvedené. Do nových cestovných dokladov sa nebude nalepovať fotografia držiteľa dokladu, ale jeho podoba bude zapísaná personalizačným zariadením priamo do materiálu dátovej strany dokladu. Rovnako                sa nebude občan podpisovať do cestovného dokladu priamo vlastnoručne, ale jeho podpis bude vyhotovený personalizačným zariadením. Občan sa podpíše na žiadosť o vydanie cestovného dokladu a tento podpis bude v personalizačnom centre nasnímaný a prenesený do dokladu. Toto opatrenie je jedným z mnohých, ktoré súvisia so zvýšením bezpečnosti cestovného dokladu. 

K bodu 17

Ustanovenie presne špecifikuje, čo môže byť obsahom podpisu, aby sa vylúčili situácie,               že občan namiesto podpisu zodpovedajúcemu priezvisku, alebo menu a priezvisku uvedenie nejakú kresbu, alebo krížik a pod. Výnimka, ktorá by umožňovala nevyžadovať od žiadateľa podpis sa týka napr. občanov, ktorí ešte nezapočali školskú dochádzku a teda nevedia písať, občanov, ktorí pre telesné postihnutie tak nemôžu urobiť a pod. 

K bodu 18

Navrhovaná zmena výslovne uvádza, že útvar Policajného zboru oprávnený vykonávať kontrolu cestovných dokladov osôb prekračujúcich štátnu hranicu je oprávnený nepovoliť vycestovanie do zahraničia občanovi, ktorému bolo odopreté vydanie cestovného dokladu alebo  cestovný doklad mu bol odňatý. Návrh na uvedenú zmenu vyplynul zo skutočnosti pristúpenia  SR k Európskej únii a z následnej možnosti občanov SR vycestovať na územie členských štátov len s občianskym preukazom. Zmena sa navrhuje z dôvodu zachovania dôslednosti inštitútu obmedzenia slobody cestovania v prípade, ak nastali okolnosti podľa § 19 tak, aby sa občan tomuto inštitútu nemohol vyhnúť použitím občianskeho preukazu ako cestovného dokladu a z dôvodu prípustnosti prijatia nevyhnutných opatrení s cieľom zamietnuť, obmedziť alebo odňať  takéto právo na základe Smernice Rady a Európskeho parlamentu 2004/38/ES o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov slobodne sa  pohybovať a zdržiavať na území členských štátov, ktorou             sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1612/68 a zrušujú smernice 64/221 EHS, 68/360 EHS, 72/194 EHS, 73/148 EHS, 75/34 EHS, 75/35 EHS, 90/364 EHS, 90/365 EHS a 93/96 EHS. Každé takéto opatrenie musí byť primerané a podmienené procesnými zárukami. Táto podmienka je splnená podľa § 20a.

K bodu 19

Súčasná platná právna  úprava  umožňuje  zadržať cestovný doklad v prípade,                           ak  sa rozhodlo o odňatí cestovného dokladu alebo ak možno dôvodne očakávať, že sa o jeho odňatí rozhodne iba policajnému útvaru alebo orgánu činnom v trestnom konaní. Možnosť zadržať cestovný doklad v prípade, ak možno dôvodne očakávať, že sa o jeho odňatí rozhodne by mala byť legislatívne daná aj orgánu, ktorý cestovný doklad vydal. Navrhovaná zmena reaguje na aktuálnu požiadavku praxe.

K bodu 20

Uvedená zmena vyplýva z návrhu na zmenu v § 12, ktorý sa doplnil o písmeno i), podľa ktorého  je cestovný doklad neplatný, ak je zaplnený záznamami. 
K bodu 21, 23 a k prílohe

Uvedená zmena vyplýva z čl. 3b legislatívnych pravidiel vlády.

K bodu 22

V odseku 1 sa navrhuje priamo uviesť, že platnosť cestovných dokladov vydaných                   do 31.12.2004 sa končí dňom uplynutia v nich uvedenej lehoty.
Súčasná platná právna  úprava  umožňuje  občanom, aby boli držitelia viacerých cestovných dokladov rovnakého druhu, čo znamená, že niektorí občania majú viacej cestovných dokladov rovnakého druhu. Vzhľadom k tomu, že  podľa § 3 odsek 3  môže byť občan držiteľom najviac dvoch platných cestovných  dokladov  rovnakého druhu, je nevyhnutné ustanoviť, že občan má v takomto prípade povinnosť ostatné cestovné doklady vrátiť.  Súčasne sa upresňuje, dokedy                 je občan povinný stanovenú povinnosť splniť. 

           Navrhuje sa, aby žiadosti o vydanie cestovných dokladov prijaté do 31. decembra 2004             sa vybavovali podľa doterajších predpisov.

K Čl. II

            Zároveň sa pristupuje k úprave výšky správnych poplatkov za vydanie cestovných dokladov. Pri úprave výšky správnych poplatkov sa vychádzalo z miery inflácie, ktorá nastala              od poslednej úpravy výšky správnych poplatkov.

K Čl. III

Navrhuje sa, aby  zákon nadobudol účinnosť 1. januára 2005, t. j. dňom  vydávania nových cestovných dokladov Slovenskej republiky formátu Európskej únie.