Author: MZV SR
Last saved by: agenda0

Informácia
o priebehu a výsledkoch pracovnej návštevy 
predsedu vlády Slovenskej republiky Mikuláša Dzurindu 
vo Washingtone, D.C., USA v dňoch 6.-10. júna 2001 

Návšteva predsedu vlády SR Mikuláša Dzurindu vo Washingtone v dňoch 6.-10. júna tohto roku bola z hľadiska rozvoja bilaterálnych vzťahov medzi Slovenskom a Spojenými štátmi prelomovou. Od vzniku samostatnej Slovenskej republiky sa uskutočnilo historicky prvé prijatie predsedu vlády SR na najvyššej úrovni v Bielom dome. Okrem prezidenta Georgea W. Busha a viceprezidenta Richarda B. Cheneya premiér M. Dzurinda rokoval s ministrom zahraničných vecí Colinom L. Powellom a s predstaviteľmi Kongresu USA - senátorom Ernestom F. Hollingsom, predsedom Zahraničného výboru Snemovne reprezentantov Henrym J. Hydeom a spolupredsedom Helsinskej komisie Christopherom H. Smithom. Počas neformálnych raňajok sa stretol s bývalou ministerkou zahraničných vecí USA Madeleine K. Albrightovou. Predsedu vlády SR sprevádzali podpredseda NR SR Pavol Hrušovský, podpredseda vlády SR pre ekonomiku Ivan Mikloš, minister zahraničných vecí SR Eduard Kukan, minister kultúry SR M. Kňažko, ako aj ďalší poslanci NR SR a predstavitelia jednotlivých rezortov.

I. Bilaterálne rokovania

1.1. Proces rozširovania Severoatlantickej aliancie a integrácia SR do NATO

	Predseda vlády SR M. Dzurinda označil rozširovanie NATO a zaradenie SR do tohto procesu za životne dôležitú otázku pre budúcnosť Slovenska. Uviedol, že po premárnenej šanci, ktorou bolo prvé kolo rozšírenia Aliancie, je prioritnou úlohou vlády SR dobehnúť susedné krajiny - ČR, PR a MR - a obnoviť kompaktnosť stredoeurópskeho regiónu ako zóny stability a bezpečnosti. Spomenul postoj SR počas krízy v Kosove a vymenoval konkrétne kroky, ktoré vláda realizuje s cieľom splniť predvstupové kritériá (budovanie spoločnosti založenej na rovnakých hodnotách ako štáty NATO, reforma Armády SR, stabilizácia ekonomiky, prispôsobovanie vojenského rozpočtu, vytvorenie slovensko-českého práporu v rámci KFOR atď.). Zmienil sa detailnejšie aj o Višegrádskej spolupráci, vrátane nedávneho summitu predsedov vlád tohto zoskupenia v poľskom Krakowe.
	Predseda vlády SR informoval amerických partnerov o záveroch bratislavskej konferencie: „Nové európske demokracie: líderstvo a zodpovednosť“. Zdôraznil, že odkaz konferencie je potvrdením úprimného záujmu nových demokracií priamo sa podieľať na formovaní novej Európy a utužení vzťahov medzi starým kontinentom a Severnou Amerikou. Krajiny strednej a východnej Európy dúfajú, že nová administratíva USA bude zohrávať vedúcu úlohu pri napĺňaní konceptu jednotnej a slobodnej Európy. V tejto súvislosti sa s nádejami očakáva cesta prezidenta G. Busha do Európy a najmä jeho prejav vo Varšave, v ktorom by mohla byť naznačená vízia budúcej bezpečnostnej politiky USA a NATO.

	Americkí predstavitelia v reakcii konštatovali, že vláda USA si je veľmi dobre vedomá snahy SR stať sa členom Severoatlantickej aliancie. Viceprezident R. Cheney ocenil pokrok SR v príprave na členstvo v Aliancii a prínos Bratislavskej konferencie do diskusie o rozširovaní NATO, pričom zdôraznil prejav prezidenta Českej republiky Václava Havla. Podľa senátora E. Hollingsa je Slovensko v USA vnímané ako vedúci kandidát. 
USA potvrdili význam Pražského summitu v súvislosti s ďalším rozširovaním NATO, avšak prijímanie rozhodnutí o podobe ďalšieho kola rozšírenia označili zatiaľ za predčasné. USA sú si vedomé, že očakávania sú vysoké. Uistili, že NATO sa bude určite rozširovať a nikto zvonku nebude mať právo veta. Prezident G. Bush povedal, že rozšírenie Aliancie je v záujme Ameriky a vyslovil sa za robustnejší variant. Ďalej uviedol, že nezáleží na tom aká veľká je krajina, ale na tom, aké veľké je jej srdce. Spojené štáty nemajú v úmysle oslabiť svoje väzby s Európou.
V prejave vo Varšave bude prezident USA konštatovať, že NATO je úspešné a úspechom bolo aj jeho rozšírenie o ČR, MR a PR. USA sú preto pripravené k ďalšiemu rozšíreniu, pričom nemusí ísť iba o jedno kolo. Tento postoj zároveň vylučuje tzv. blokový prístup k rozširovaniu. G. Bush ďalej zdôrazní, že budovanie demokratickej spoločnosti, založenej na dodržiavaní práva a rešpektovaní práv menšín, je tou správnou cestou pre dosiahnutie členstva, ktoré má priaznivý dopad i na získavanie priamych zahraničných investícií. Prezident sa síce vyhne menovaniu konkrétnych krajín s cieľom nezmeniť proces rozširovania na „súťaž krásy“, avšak jeho prejav vyznie pre kandidátske krajiny povzbudzujúco, uviedol minister zahraničných vecí C. Powell. 

1.2. Hospodársky vývoj v SR

	Predseda vlády SR M. Dzurinda informoval o vývoji ekonomiky a investičnom potenciáli SR. Za príklad úspešnej investície označil investíciu americkej spoločnosti U.S. Steel do VSŽ Košice. Podpredseda vlády SR pre ekonomiku I. Mikloš dodal, že za posledné dva roky sa SR podarilo obnoviť politickú stabilitu. Aj vďaka tomu sa vlani SR stala 30. členom OECD. Pozitívny vývoj zaznamenal prílev zahraničných investícií. Zatiaľ čo roku 2000 sa SR umiestnila na 2. mieste v objeme investícií per capita spomedzi všetkých transformujúcich sa krajín, v tomto roku očakávame umiestnenie na 1. mieste. Vďaka členstvu v NATO, ako to ukazuje príklad susedných krajín - ČR, MR a PR, sa zvýšil záujem investorov o tieto krajiny. Členstvo SR v Aliancii je preto dôležité i z ekonomického hľadiska, zdôraznil podpredseda vlády I. Mikloš. Na otázku ministra C. Powella podpredseda vlády charakterizoval ako najperspektívnejšie sektory slovenského priemyslu: automobilový, chemický, drevospracujúci a vojenskú produkciu.

1.3. Menšinová politika vlády SR, rómska otázka

	Spolupredseda Helsinskej komisie Kongresu USA Ch. Smith pripomenul nedávne kritické stanovisko Komisie v súvislosti s údajným administratívnym obmedzením práva Rómov v SR na cestovanie do zahraničia.

	Predseda vlády SR M. Dzurinda v reakcii uviedol, že ide o nedorozumenie, ktoré mohlo vzniknúť v súvislosti s požiadavkou NR SR voči vláde na predloženie informácie o aktuálnom vývoji rómskej migrácie. Ubezpečil, že v SR neexistuje diskriminácia žiadnej z národnostných menšín ani etnických skupín, čoho dôkazom je i zastúpenie SMK vo vláde. Komisár EK G. Verheugen počas svojej návštevy v SR taktiež potvrdil, že na Slovensku neexistuje diskriminácia rómskej menšiny. Predseda vlády SR ďalej informoval o vládnej stratégii integrovania Rómov do spoločnosti, ktorej základným predpokladom je zvýšenie úrovne ich vzdelania. Zdôraznil dlhodobý a medzinárodný charakter uvedeného problému. 

1.4. Situácia na Balkáne, účasť tretieho sektora SR  na procese demokratizácie v tretích krajinách

	Minister zahraničných vecí SR E. Kukan stručne informoval o poznatkoch zo svojej nedávnej cesty na Balkán. Zdôraznil, že jednotný a systematický tlak medzinárodného spoločenstva, zameraný na pozitívne ovplyvňovanie všetkých aktérov diania v regióne, musí pokračovať. Predseda vlády M. Dzurinda konštatoval, že prítomnosť USA na Balkáne je veľmi dôležitá. SR chce naďalej prispievať k pozitívnemu vývoju v tomto regióne, konkrétne napr. pripravovaným vyslaním spoločného slovensko-českého práporu (100 + 200 vojakov). Spomenul i činnosť slovenských mimovládnych organizácií, ktoré zohrali významnú úlohu v regióne juhovýchodnej Európy. 
Americkí predstavitelia potvrdili záujem zotrvať v regióne (princíp „spolu sme tam išli, spolu odtiaľ odídeme“). Minister C. Powell uviedol, že vydanie Miloševiča do Haagu je kľúčové pre ďalšiu spoluprácu s Juhosláviou.

Predmetom diskusie bol i aktuálny vývoj na Ukrajine. Premiér M. Dzurinda informoval o návrhu SR, ktorý prijali krajiny V4, na spoločný postup mimovládnych organizácií pri aktivizácii demokratických síl na Ukrajine. 
Prezident G. Bush vyjadril tejto myšlienke plnú podporu.

1.5. Rôzne

	V rozhovore s poslancom Snemovne reprezentantov Ch. Smithom odznela otázka ochrany ľudského života pred narodením. Podľa neho právo na život je najzákladnejším ľudským právom, čo by malo byť zakotvené aj v legislatíve a odmieta právo ženy na samostatné rozhodnutie v tejto otázke. 
	Podpredseda NR SR P. Hrušovský sa stotožnil s názorom Ch. Smitha a informoval, že skupina poslancov pri NR SR bude iniciovať zmenu príslušnej legislatívy v SR, ktorá sa však predbežne nestretla s dostatočnou podporou.

	Prezident G. Bush sa stručne, ale zásadne vyslovil k téme Kjotského protokolu.

II. Slávnostná inaugurácia novej budovy Veľvyslanectva SR vo Washingtone

Súbor podujatí, ktoré pri tejto príležitosti pripravilo Veľvyslanectvo SR v USA v spolupráci s relevantnými ministerstvami SR a vďaka mimoriadnej podpore mnohých organizácií i jednotlivcov, priateľov Slovenska doma i v zahraničí, zahájil dňa 7. júna gala koncert. Slávnostný večer sa skladal z dvoch častí. V prvej časti sa predseda vlády SR prihovoril a poďakoval jednotlivcom a organizáciám, ktoré vo veľkej miere prispeli k zachovaniu a kultivovaniu slovenského povedomia v Spojených štátoch amerických, ako aj tým, ktorí sa významnou mierou priamo podieľali na vybudovaní dôstojného sídla slovenskej diplomacie a stánku slovenského národa v USA. V druhej časti večera sa hosťom predstavil renomovaný operný spevák Sergej Kopčák, ktorý pôsobí ako sólista v Metropolitnej opere v New Yorku. 
Dňa 8. júna na poludnie bola pred budovou nového Veľvyslanectva za prítomnosti verejnosti po prvýkrát vztýčená štátna vlajka Slovenskej republiky. Tento slávnostný akt zároveň odštartoval kampaň „1000 zástav Slovenska“, do ktorej sa na pozvanie nášho Veľvyslanectva zapojili Američania slovenského pôvodu a priatelia Slovenska na území celých Spojených štátov symbolickým vyvesením slovenskej zástavy na priečelí svojich domov. Popoludní delegácia vedená predsedom vlády SR navštívila baziliku Národného chrámu nepoškvrneného počatia a slovenskú kaplnku zasvätenú Sedembolestnej Panne Márii. Večer sa v novom sídle zastupiteľského úradu SR konala slávnostná recepcia, na úvod ktorej sa uskutočnilo interreligiózne vysvätenie budovy. Po odznení otváracích prejavov najvyšší predstavitelia SR spolu s námestníčkou ministra zahraničných vecí USA pre európske záležitosti B. Jonesovou slávnostne prestrihli pásku. 
Predseda vlády SR M. Dzurinda zavŕšil svoju cestu do Washingtonu dňa 9. júna gala večerou s významnými predstaviteľmi amerického Kongresu, politických a diplomatických kruhov, slovenskej diaspóry, ako aj s donormi jednotlivých podujatí a priateľmi Slovenska. 

Medzi sprievodné podujatia patrila prehliadka nových priestorov Veľvyslanectva SR, prístupná širokej verejnosti. Športovým osviežením bol tenisový turnaj, v ktorom si predstavitelia vlády SR a diplomati zmerali sily so slovenskými hviezdami pôsobiacimi v americkej Národnej hokejovej lige (NHL), s P. Bondrom, P. Šťastným a M. Šatanom. Finančný výťažok z turnaja bol venovaný na financovanie pobytu talentovaných rómskych detí z Jarovníc v rámci programu „Cigánske leto 2001“ vo Wilmingtone.

IV. Tlačové pokrytie

	Po skončení stretnutia s prezidentom G. Bushom a viceprezidentom R. Cheneym sa uskutočnilo krátke vyhlásenie predsedu vlády SR M. Dzurindu pre tlač v priestoroch Bieleho domu, na ktorom sa okrem slovenských novinárov sprevádzajúcich premiéra zúčastnilo asi dvadsať medzinárodných novinárov akreditovaných pri Bielom dome. Premiér M. Dzurinda sa ďalej zúčastnil tlačovej konferencie v National Press Club, po skončení ktorej poskytol interview denníku The Washington Times. Program pokrýval aj TV štáb agentúry Associated Press a krajanská tlač.

V. Závery

•	Návšteva potvrdila vysokú úroveň bilaterálnych vzťahov medzi Slovenskou republikou a Spojenými štátmi americkými a vytvorila základ pre ich ďalšie zintenzívnenie. Historicky prvé prijatie predsedu vlády SR prezidentom USA možno považovať za doposiaľ najvýznamnejší medzník vo vývoji vzájomných vzťahov a ocenenie pokroku, ktorý Slovensko dosiahlo vďaka politike súčasnej vlády.

•	USA ocenili výsledky medzinárodnej konferencie „Nové európske demokracie: líderstvo a zodpovednosť“, ktorá sa v máji tohto roku konala pod záštitou predsedu vlády SR M. Dzurindu v Bratislave. Vyzdvihli jej prínos do diskusie o rozširovaní NATO, k upevneniu vzťahov a k rozvoju konštruktívnej spolupráce medzi kandidátskymi krajinami, ako aj k posilneniu transatlantického dialógu. 

•	USA ocenili pokrok SR v príprave na členstvo v Severoatlantickej aliancii a potvrdili jednoznačný záujem o pokračovanie procesu rozširovania na Pražskom summite NATO v roku 2002 i o ďalšie posilnenie väzieb s Európou.

•	Slávnostná inaugurácia novej a vôbec prvej budovy Veľvyslanectva SR na pôde USA bola historickým momentom pre všetkých Slovákov žijúcich doma i v zahraničí. Budova sa stala symbolom nového začiatku a prerodu vzťahov so Spojenými štátmi americkými.