Title: Vývoj slovenskej ekonomiky od októbra 1998
Author: Vladimír Tvaroška
Last saved by: agenda0
Company: UV SR

I. Vývoj slovenskej ekonomiky od októbra 1998

V čase nástupu vlády do funkcie na konci októbra 1998 vrcholila na Slovensku makroekonomická nerovnováha a reálne hrozila finančná kríza. Najmä deficit zahraničného obchodu (a teda i bežného účtu platobnej bilancie) a deficit verejných financií, ale i vysoké úrokové sadzby a vynútená zmena kurzového režimu na začiatku októbra 1998 si od vlády, ktorá nastúpila do funkcie na konci toho istého mesiaca, vyžadovali urýchlené prijatie stabilizačných krokov. 

Súčasný stav prakticky všetkých kľúčových ekonomických ukazovateľov jednoznačne potvrdzuje, že prijaté opatrenia boli úspešné. Slovenská ekonomika sa stabilizovala už v prvej polovici roku 2000 a počas roku 2000 sa rast hospodárstva postupne zrýchľoval. Napriek mimoriadne nebezpečnej situácii v októbri 1998 je dnes možné povedať, že vláde sa podarilo realizovať „mäkké pristátie“, keď aj počas realizácie niektorých tvrdých opatrení bol na Slovensku zachovaný hospodársky rast. Dosiahnutá makroekonomická stabilita tak spolu s viacerými už realizovanými alebo pripravenými opatreniami v oblasti mikroekonomiky vytvára predpoklady pre naštartovanie  rýchleho, ale súčasne zdravého a dlhodobo udržateľného hospodárskeho rastu. Potvrdením správnosti hospodárskej politiky je aj fakt, že Slovensko sa v decembri 2000 stalo 30. členom OECD.

1.	Hrubý domáci produkt
Stabilizácia bez prerušenia ekonomického rastu – mäkké pristátie  

Slovenská  ekonomika  dosahovala  od  roku  1995  vysoký rast, keď HDP rástol od 2. štvrťroku 1995 viac ako 6-percentným tempom. Hospodársky rast v rokoch 1996-98 bol však založený na nezdravých základoch, bol spojený s prudkým prehlbovaním ekonomických nerovnováh a preto bol dlhodobo neudržateľný. 

Spomaľovanie rastu začalo už v poslednom roku pôsobenia predchádzajúcej vlády. Ekonomický rast klesol v prvom štvrťroku 1998 pod hranicu 6%, v treťom štvrťroku klesol pod 5% a v poslednom štvrťroku 1998 dosiahol rast HDP len 0,1%.

Výsledkom stabilizačnej politiky súčasnej vlády v rokoch 1999 a 2000 bol rast HDP na úrovni okolo 2%. Pritom jednoznačné signály oživovania ekonomiky sa začali prejavovať v priebehu roku 2000, kedy sa dynamika rastu HDP postupne zrýchľovala. 

Rast hrubého domáceho produktu

| 2000 | 1Q 00 | 2Q 00 | 3Q 00 | 4Q 00
Rast HDP | 2,2 | 1,5 | 1,9 | 2,5 | 2,9
    Zdroj: ŠÚ SR

V poslednom štvrťroku 2000, po takmer dvoch rokoch, opäť vzrástol aj domáci dopyt, a to o 4,8%. Vývoj viacerých ukazovateľov nasvedčuje tomu, že zvyšovanie dynamiky hospodárskeho rastu bude pokračovať aj v roku 2001, kedy vláda očakáva rast HDP o 3,2%.   

2. Deficit zahraničného obchodu 
Rýchly rast exportu výrazne znížil obchodný deficit

Makroekonomické problémy slovenskej ekonomiky sa začali prejavovať najskôr v zahraničnom obchode. Jeho deficit sa tvoril už od konca roku 1995 a naplno sa prejavil v priebehu roku 1996. Deficit bežného účtu platobnej bilancie dosiahol v rokoch 1996-98 každoročne minimálne 10% hrubého domáceho produktu. Takýto neudržateľný vývoj spôsoboval tlak na menu, ktorý zákonite vyvrcholil vynútenou zmenou kurzového režimu a následným oslabením kurzu koruny, teda faktickou devalváciou, v októbri 1998. 

Realizáciou stabilizačných opatrení poklesol v roku 1999 deficit zahraničného obchodu s tovarmi a službami na menej ako 50% úrovne z roku 1998 a ďalšie, podobne významné zlepšenie, sa dosiahlo aj v roku 2000.  Následne výrazne poklesol aj deficit bežného účtu platobnej bilancie. Priaznivý vývoj bol spôsobený najmä rýchlym rastom  exportu tovarov, ktorý napríklad v roku 2000 dosiahol až takmer 30%. 

Bežný účet platobnej bilancie 

| 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000
Saldo (v mld. Sk) | -18,5 | 21,3 | 11,6 | -64,3 | -65,6 | -74,8 | -47,5 | -32,9
Podiel na HDP(%) | -4,7 | +4,6 | +2,1 | -10,6 | -10,0 | -10,0 | -5,8 | -3,7
        zdroj: NBS a ŠÚ SR

V závere roku 2000 a na začiatku roku 2001 prichádza k zhoršeniu bilancie  zahraničného obchodu. Za prvý štvrťrok 2001 dosiahol deficit zahraničného obchodu 19,2 mld. Sk. Tento očakávaný vývoj je spojený s oživovaním domácej spotreby a investícií, ktoré so sebou prinášajú aj zvýšenie dovozov. Kým export sa v prvom štvrťroku 2001 zvýšil v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku o 22%, dovoz sa medziročne zvýšil až  o 33%. 

3.  Verejné financie 
Úspornejšia a transparentnejšia politika vlády

Hospodársky rast a zamestnanosť bola v predvolebnom období rokov 1997 a 1998 umelo udržiavaná najmä pomocou vysokých výdavkov štátneho rozpočtu a celého okruhu verejných financií. Takáto politika spôsobila rast zadĺženosti štátu a prehlbovanie makroekonomickej nerovnováhy. Situácia vyvrcholila na záver pôsobenia bývalej vlády, keď v septembri a októbri 1998 nebol štát schopný načas uhrádzať svoje záväzky a to aj napriek tomu, že bol ochotný požičiavať si na finančnom trhu za viac ako 30-percentný úrok.

Hoci zámery vlády na zníženie deficitu verejných financií sa zatiaľ nepodarilo naplniť úplne, prišlo v rokoch 1999 a 2000 aj napriek spomaleniu hospodárskeho rastu k významnému zlepšeniu vo vývoji verejných financií. 

Verejné financie

| 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000
Saldo (v % HDP) | -1,3 | +0,4 | -1,3 | -5,2 | -5,0 | -3,6 | -3,4
                                               		                     zdroj: MF SR
Zlepšovanie situácie verejných financií sa v rokoch 1999 a 2000 nedosiahlo za cenu zvýšenia daňového a odvodového zaťaženia, ale predovšetkým znížením výdavkov verejných financií. Tento trend sa ešte prehĺbi v roku 2001, kedy by mali výdavky podľa metodiky a výpočtov MMF dosiahnuť len 39,4% vytvoreného HDP. Oproti roku 1998 teda klesnú výdavky verejného sektora o 6 percentuálnych bodov. 

Konsolidované príjmy a výdavky verejných financií  

| 1998 | 1999 | 2000 | 2001*
Príjmy (% z HDP) | 40,5 | 41,5 | 39,0 | 35,4
Výdavky (% z  HDP) | 45,3 | 45,0 | 42,5 | 39,3
	* na základe schválených rozpočtov   		  zdroj: MMF

4.  Zahraničná zadĺženosť 
Stabilizácia zahraničného dlhu po rokoch prudkého nárastu

Hospodársky rast bol v druhej polovici 90. rokov z veľkej časti dosahovaný vďaka vysokému objemu pôžičiek, ktoré čerpali slovenské subjekty v zahraničí. V rokoch 1995-1998 vzrástla celková zahraničná zadĺženosť Slovenska (už upravená o vplyv administratívneho opatrenia NBS) o 6,3 mld. USD (teda priemerne o takmer 1,6 mld. USD ročne) a vrchol dosiahla v  októbri 1998.  

V roku 1999 sa trend rýchleho zvyšovania zadĺženosti podarilo po dlhom období zastaviť a Slovensko naopak zaznamenalo po prvý raz v histórii jeho samostatnosti pokles zahraničnej zadĺženosti. Úroveň zahraničného zadĺženia vzrástla v roku 2000 len mierne.

Zahraničná zadĺženosť Slovenska

| 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000
Oficiálna (v mld.USD) | 3,6 | 4,3 | 5,6 | 7,9 | 10,7 | 11,9 | 10,5 | 10,8
Upravená*(vmld.USD) | 3,6 | 4,3 | 5,6 | 7,1 | 8,4 | 10,6 | 10,5 | 10,8
         zdroj: NBS, ING Barings

*údaje sú očistené od zahraničného dlhu, ktorý vytvorili komerčné banky z dôvodu zavedenia opatrenia NBS – tzv. menovej pozície pre menové účely. Tento druh zadĺženosti umelo zvyšoval od roku 1996 do apríla 2000 celkovú zadĺženosť o približne 2 mld. USD. 

5.	Prílev priamych zahraničných investícií
Rok 2000 – zlom po 10 rokoch 

Jedným z kľúčových dôvodov pomalej reštrukturalizácie slovenskej ekonomiky bol dlhé roky veľmi nízky prílev priamych zahraničných investícií (PZI), ktorý výrazne zaostával za výsledkami okolitých štátov.  

Očakávania o výraznejšom vstupe zahraničného kapitálu na Slovensko sa nenaplnili ani v roku 1999, kedy sa však už rozbehlo viacero konkrétnych projektov.  Časť z nich sa realizovala v roku 2000, ktorý priniesol zásadný zlom v oblasti prílevu PZI na Slovensko. 

Prílev priamych zahraničných investícií 

| 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000
Ročný prílev (mil. USD) | 255 | 235 | 279 | 197 | 466 | 366 | 1 939
Celkový stav (mil. USD) | 722 | 1034 | 1 235 | 1 315 | 1736 | 1 892 | 3 166
 				                                zdroj: NBS

Hoci významnú časť z prílevu PZI v roku 2000 tvorí privatizácia Slovenských telekomunikácií (1 mld. EUR), aj zvyšný prílev predstavuje v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi výrazný nárast. Okrem toho, z položky za privatizáciu ST bolo len 600 mil. EUR platba za sprivatizované akcie, zvyšných 400 mil. EUR smerovalo vo forme navýšenia základného imania priamo do ST.   

6.  Kurz koruny 
 Dlhotrvajúca stabilita koruny voči euru

V dôsledku vysokého deficitu bežného účtu platobnej bilancie v rokoch 1996-1998 sa dostal kurz koruny pod tlak, ktorý vyvrcholil v závere leta 1998. Koruna postupne oslabovala od polovice augusta a NBS bola nútená k 1. októbru 1998 zmeniť kurzový režim koruny, čo znamenalo ďalšie prudké oslabenie kurzu. 

Kurz koruny možno v súčasnosti označiť za stabilizovaný. Od októbra 1998 síce koruna výrazne oslabila voči americkému doláru, tento pokles je však spôsobený podstatným posilnením americkej meny voči euru v poslednom roku. Vzhľadom na integračné ambície Slovenska, ale aj vzhľadom na štruktúru zahraničného obchodu (90% vývozu a 70% dovozu tvorí obchod so štátmi Európskej únie a krajinami Vyšehradskej štvorky) je rozhodujúci kurz koruny k euru. Práve euro si za referenčnú menu zvolila od 1. 1. 1999, teda v čase, keď sa očakávalo skôr posiľňovanie tejto meny, aj NBS. 

Oficiálny kurz NBS

| 30.10.1998 | 21.5.2001 | zmena
CZK | 1,211 | 1,260 | -4,0%
EUR* | 43,097 | 43,248 | -0,3%
USD | 35,058 | 49,193 | - 40,3%
            * EUR k 1. 1. 1999 			           zdroj: NBS

7.	Devízové rezervy 
Historicky najvyššia úroveň devízových rezerv NBS

Devízové rezervy NBS dosahovali k 30. 10. 1998 necelé 3 mld. USD (2,986 mld. USD). K 16. 5. 2000 boli devízové rezervy NBS o jednu miliardu dolárov vyššie (4,015 mld. USD) a v posledných mesiacoch sa pohybujú na najvyšších hodnotách v histórii Slovenska. 

Ekonómovia aj medzinárodné inštitúcie sa zhodujú v tom, že na zabezpečenie stability meny by mali devízové rezervy centrálnej banky dosahovať úroveň, ktorá zodpovedá výške minimálne 3-mesačného dovozu tovarov a služieb. Kým v októbri 1998 pokrývali devízové rezervy NBS dovozy len na 2,5 mesiaca, v súčasnosti je to okolo 3,5 mesiaca. 
Napriek  tomu, že  zahraničná   zadĺženosť   Slovenska  vzrástla v rokoch 1995-98 o 6,3 mld. USD, devízové rezervy sa v rovnakom období zvýšili len o 1,2 mld. USD. 

Devízové rezervy NBS

| 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | máj  2001
Výška k 31.12. (mld.USD) | 0,4 | 1,7 | 3,4 | 3,5 | 3,3 | 2,9 | 3,4 | 4,1 | 4,0
 											          zdroj: NBS

8.	Inflácia 
Zásadná stabilizácia spotrebiteľských cien od polovice 2000

Prudký nárast spotrebiteľských cien v priebehu roku 1999 a na začiatku roku 2000 bol spôsobený zvýšením regulovaných cien. Ceny elektrickej energie, plynu, dopravy, tepla, či nájomného boli v predchádzajúcich rokoch umelo udržiavané na nízkych úrovniach (v niektorých prípadoch sa ceny prakticky nezvyšovali od roku 1994), čo spôsobilo výrazné zhoršenie finančnej situácie prirodzených monopolov.

Inflácia, ktorá od 1995 do 1998 dosahovala jednocifernú úroveň, vzrástla v roku 1999 na 14,2% a v marci 2000 dosiahla vrchol - 16,6%. Potom však inflácia aj napriek vysokej hodnote amerického dolára a ropy na svetových trhoch poklesla a v apríli 2001 dosiahol medziročný rast spotrebiteľských cien  7,6%. Jadrová inflácia, teda rast spotrebiteľských cien bez vplyvu zvýšenia regulovaných cien, dosiahla v tom istom období len 4,8%. 

9.	Úrokové sadzby 
Významný pokles úrokových sadzieb

Jedným z najzreteľnejších prejavov makroekonomickej nerovnováhy boli v minulosti vysoké úrokové sadzby. Tie síce ponúkali občanom možnosť výhodného zhodnocovania úspor, čo je však podstatne dôležitejšie, boli hlavným dôvodom zhoršovania finančnej situácie podnikateľského sektora, znižovania jeho konkurencieschopnosti a následne znižovania výkonnosti celej ekonomiky. 

Banky ponúkali na medzibankovom peňažnom trhu 30. 10. 1998 úložky so splatnosťou  6  mesiacov  (6-mesačný  BRIBOR)  pri  úroku  28,5 %.  V  súčasnosti, k 18. 5. 2001, táto cena poklesla na 7,7%. O stabilizácii peňažného trhu svedčí aj zavedenie 12-mesačného BRIBORU, ktorého úroveň bola v polovici mája 2001 na rovnakej úrovni ako 1- a 6- mesačný BRIBOR.

Prudký pokles úrokov na medzibankovom trhu sa v priebehu roku 2000 prejavilo aj na znížení úrokových sadzieb z novoposkytnutých úverov. Kým priemerná úroková sadzba  z   čerpaných  úverov dosiahla v októbri 1998 podľa údajov NBS 23,5 %, vo marci 2001 to bolo už len 9,8%. Takýto výrazný pokles úrokových sadzieb znamená podstatné zníženie finančných nákladov podnikateľov. Tí budú môcť s krátkym časovým oneskorením takto usporené zdroje investovať a tak vytvárať nové pracovné miesta. 

Pokles úrokových sadzieb priniesol úspory aj pre štátny rozpočet. Výnos pri štyroch emisiách štátnych dlhopisov sa v októbri 1998 pohyboval od 28,85 do 30,80%. V roku 2000 dosahovali priemerné výnos pri emisiách štátnych dlhopisov pravidelne menej ako 8%. Pri aukcii štátnych dlhopisov 24. apríla 2001 bol dosiahnutý priemerný  výnos 7,55%, čo je najnižšia úroveň v histórii Slovenska.  Pri aukcii 17. mája sa výnos mierne zvýšil na 7,74%. 

Na rozdiel od minulosti štát v súčasnosti vydáva nie len 1-ročné, ale i 3-, 5- a 10-ročné štátne dlhopisy. Historická aukcia štátnych dlhopisov v korunách so splatnosťou 10 rokov, prvá od vzniku Slovenska, sa úspešne realizovala v auguste 2000 a priemerný výnos do splatnosti dosiahol 8,4%. Poskytovanie dlhodobých zdrojov pre štát vytvára porovnateľné základňu, a tým aj lepšie podmienky na to, aby banky mohli poskytovať dlhodobé financovanie aj pre podnikateľskú sféru. 

10.	 Rating 
Postupný návrat k investičnému ratingu

Na zhoršovanie stavu slovenskej ekonomiky, ktoré vyvrcholilo v roku 1998, reagovali ratingové agentúry znížením ratingu Slovenska a jeho preradením z investičného do špekulatívneho pásma. Agentúra Moody´s tak urobila v marci 1998 a Standard & Poor´s v septembri 1998. Súčasne so znížením ratingu obe agentúry vyhlásili negatívny výhľad. 

Po realizácii stabilizačných opatrení z mája 1999 Moody´s aj Standard & Poor´s zmenili v novembri 1999 negatívny výhľad na stabilný. O rok neskôr, v novembri 2000, obe agentúry výhľad ďalej zlepšili na pozitívny. Pri pokračovaní reforiem je možné očakávať zlepšenie ratingu a opätovné preradenie Slovenska do investičného pásma v priebehu roku 2001. 

Ako prvá znovuudelila Slovensku investičný rating agentúra Japan Credit Rating Agency, štvrtá najvýznamnejšia svetová ratingová agentúra. Tá v marci 2001 zvýšila rating Slovenska zo špekulatívneho stupňa  BB+ na investičný stupeň BBB-. Koncom marca ju nasledovala aj agentúra Rating and Investment Information (R&I).

11.	  Spready 
Pokles rizikovej prirážky – prejav dôvery investorov v ekonomické reformy

Úroveň dôvery zahraničných investorov voči Slovensku najlepšie charakterizuje tzv. spread, čiže riziková prirážka. Tá porovnáva výnos, ktorý požadujú investori pri nákupe slovenských štátnych dlhopisov s výnosmi, pri ktorých sú ochotní investovať do štátnych dlhopisov Nemecka. Na konci októbra 1998 zodpovedala cena dlhopisov SR emitovaných v markách so splatnosťou v roku 2003 výnosu, ktorý bol o 8,2% vyšší, ako výnos dlhopisov Nemecka. To znamená, že investori boli ochotní uprednostniť nákup slovenských dlhopisov za podmienky, že ponúkali výnos vyšší minimálne o 8,2 percentuálnych bodov ako nemecké dlhopisy. 

Realizáciou stabilizačných opatrení, ale aj pozvaním Slovenska do OECD, sa dôvera   investorov   postupne   zvyšovala  a  spread   dlhopisov   Slovenskej 

republiky postupne poklesol na úroveň, ktorá v polovici mája 2001 dosiahla pri slovenských eurobondoch (denominované v EUR a splatné v roku 2004) 1,3%. 

12.	 Priemysel a stavebníctvo 
Jednoznačné oživenie priemyslu a stavebníctva

Jednoznačné oživovanie slovenskej ekonomiky potvrdzujú aj údaje o vývoji priemyslu a stavebníctva. Ako prvý sa rozbehol priemysel, ktorý zaznamenáva rast od februára 2000. V roku 2000 zaznamenala priemyselná produkcia v porovnaní s rokom 1999 už výrazný nárast o 9,1%. Priemysel si udržuje výkonnosť aj v roku 2001 – počas prvého štvrťroku vzrástol o 7,9%.

Stavebníctvo zaznamenáva rast od letných mesiacov roku 2000. Ešte v januári 2000 zaznamenala stavebná výroba medziročný pokles o 22,7% a nárast stavebnej produkcie bol prvý raz zaznamenaný až v máji 2000.  Situácia v stavebníctve sa však už obrátila a za celý rok 2000 zaznamenala stavebná produkcia medziročný pokles len o 0,4%, pričom po vylúčení vplyvu počtu pracovných dní bol dosiahnutý nárast o 1,2%.  V prvom štvrťroku 2001 zaznamenalo stavebníctvo medziročný rast o 11%. 

13.	 Hospodárske výsledky podnikovej sféry 
Po štyroch rokoch obrat v hospodárení firiem

Zhoršovanie situácie slovenskej ekonomiky, najmä vysoké úrokové sadzby, sa prejavili prudkým zhoršovaním finančných výsledkov podnikateľskej sféry v rokoch 1996-1998. 

Hospodárske výsledky podnikateľských subjektov z údajov z daňových priznaní za rok 1999 naznačujú, že v hospodárení podnikov už nastal po niekoľkoročnom zhoršovaní pozitívny obrat. Celkový hospodársky výsledok sa síce ešte v minulom roku zhoršil, tento vývoj je však spôsobený už len zreálnením výsledkov niektorých veľkých bánk a podnikov a následným nárastom celkovej straty podnikateľského sektora. Podstatný údaj - dosiahnutý zisk, ktorý sa od roku 1996 každoročne znižoval, sa v minulom roku mierne zvýšil. 

Hospodárske výsledky podnikateľských subjektov

v mld. Sk | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999
Zisk | 51,6 | 64,3 | 62,4 | 58,4 | 45,2 | 47,6
Strata | 34,7 | 36,5 | 44,1 | 60,8; | 76,6 | 110,9

Hosp.
výsledok

+16,8

+27,8

+18,3

-2,5

-31,3

-39,0

                              zdroj:Datacentrum (na základe daňových priznaní) 

Zásadný pokles úrokových sadzieb, ktorý nastal až koncom roku 1999, sa výrazne prejavuje na hospodárskych výsledkoch podnikateľskej sféry v roku 2000. Tvorba zisku v nefinančnom sektore vzrástla v porovnaní s predchádzajúcim rokom podľa ŠÚ SR o 59,9% na 79,2 mld. Sk (tento údaj nie je celkom porovnateľný s údajom Datacentra, ktorý je uvedený v tabuľke).

II. Náklady stabilizácie slovenskej ekonomiky

1.	Nezamestnanosť
Nárast nezamestnanosti prejavom reštrukturalizácie ekonomiky

Nezamestnanosť bola v rokoch 1996-98 umelo udržiavaná rôznymi spôsobmi. Išlo predovšetkým o vysoké výdavky štátneho rozpočtu a čerpanie zahraničných úverov súkromnou sférou, z veľkej časti s využívaním štátnych záruk. Potom, ako sa tieto neudržateľné spôsoby obmedzili, nastal zákonitý pokles zamestnanosti. 

Prudký nárast nezamestnanosti bol spôsobený aj kombináciou viacerých ďalších faktorov. Jedným z nich bolo politicky motivované udržiavanie zamestnanosti do volieb vo viacerých firmách, ktoré boli sprivatizované ľuďmi blízkymi bývalej vláde. Hneď po nástupe súčasnej vlády, od októbra 1998 do januára 1999, sa zvýšil počet nezamestnaných o 69-tisíc.

Ďalším dôvodom zvýšenia nezamestnanosti bol vývoj v stavebníctve. V roku 1998 z politických dôvodov vyvrcholilo tempo na výstavbe diaľnic. Dialo sa tak napriek tomu, že štát objednával podstatne viac výkonov, ako dokázal zaplatiť. Do roku 1999 prešli neuhradené faktúry za práce na výstavbe diaľnic v roku 1998 vo výške 1,9 mld. Sk. Výsledkom takéhoto vývoja bolo, že v roku 1998 sa ešte udržala zamestnanosť, v roku 1999 však muselo prísť k zníženiu objemu financií vyčlenených na výstavbu diaľnic, a navyše značná časť z tohto zníženého objemu musela smerovať na úhradu faktúr za práce vykonané v roku 1998.

Umelé udržiavanie zamestnanosti sa v minulosti realizovalo aj prostredníctvom niektorých nástrojov aktívnej politiky trhu práce. Na tú sa v rokoch 1994-1998 vynaložilo 15,5 mld. Sk. 

Ďalším objektívnym dôvodom zvyšovania nezamestnanosti je prudký nárast populácie v produktívnom veku. Počas 90. rokov sa zvýšil počet obyvateľov Slovenska v produktívnom veku o 335-tisíc.

Nezamestnanosť na Slovensku*

| 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IV.2001

Počet  
nezamestnaných (tis.)

368

371

333

330

348

428

535

506

519

Miera nezamestnanosti
•	z evidovaných (%)
•	z disponibilných (%)

14,4

14,6

13,1

12,8

13,4
12,5

16,4  15,6

20,1 19,2

18,8 17,9

19,2 18,2

         * vždy k 31.12.                  							  zdroj: Národný úrad práce

V apríli 2001 dosiahla miera nezamestnanosti, vypočítaná Národným úradom práce na základe disponibilného počtu nezamestnaných, 18,2%. V porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku sa miera nezamestnanosti zvýšila o 0,5%. 

Nárast nezamestnanosti v posledných rokov je aj dôsledkom znižovania prezamestnanosti a zvyšovania efektívnosti podnikovej sféry na Slovensku. Vidieť to napríklad na vývoji v priemysle, kde  v posledných rokoch postupne klesá zamestnanosť, ale vďaka rastu produktivity práce sa zlepšuje hospodársky výsledok. 

Hospodársky výsledok a zamestnanosť v priemysle

| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000
Hospodársky výsledok pred zdanením (mld. Sk) | 33 | 20 | 15 | 4 | 23 | 35

Zamestnanosť 
(tis. pracovníkov)

517

512

506

482

462

444

                   								       zdroj: ŠÚ SR

2.	Reálne mzdy a spotreba domácností
Krátkodobé zhoršenie životnej úrovne

Makroekonomická stabilizácia zo sebou priniesla aj mierne zníženie životnej úrovne obyvateľstva. Kľúčový ukazovateľ, ktorým je spotreba domácností, síce v roku 1999 ešte mierne vzrástla (o 0,1%), v  roku 2000 však poklesla o 3,4%. Najhoršia bola situácia v prvom polroku, kedy vrcholili inflačné dopady zvyšovania regulovaných cien. V 2. štvrťroku 2000 nastal pokles spotreby domácností o 7,7%. Potom nasledovalo oživenie domácej spotreby, ktorá v 3. štvrťroku poklesla medziročne už len o 1,9% a v poslednom štvrťroku sa spotreba domácností dokonca opäť zvýšila o 2,4%.    

Reálne mzdy poklesli v roku 1999 o 3,1% a v roku 2000 dokonca o 4,9%. Skutočný vývoj čistých príjmov obyvateľstva bol však v roku 2000 priaznivejší, pretože oficiálny údaj  ŠÚ SR bol ovplyvnený dvomi mimoriadnymi faktormi. V roku 2000 totiž prišlo k  zníženiu daňového zaťaženia fyzických osôb, ktoré zvýšilo čistú mzdu v priemere o viac ako 4%. Druhým faktorom bola realizácia programu verejnoprospešných prác, ktoré v roku 2000 umelo znížili úroveň priemernej mzdy v celom hospodárstve podľa výpočtu ŠÚ SR o 0,8%. Po započítaní týchto dvoch vplyvov úroveň čistých reálnych miezd v roku 2000 mierne vzrástla – o 0,5%.  Pozitívny vývoj priniesol aj úvod tohto roku. V prvom štvrťroku  napríklad vzrástla priemerná reálna mzda v priemysle o 4,8%.

Dôležitým ukazovateľom, ktorý odzrkadľuje finančnú situáciu obyvateľstva, je aj objem tržieb v maloobchode. Tržby boli v roku 2000 v stálych cenách o 2,3% vyššie ako v roku 1999. O postupnom zlepšovaní situácie svedčí aj trend tohto ukazovateľa. Medziročný rast maloobchodných tržieb postupne narastal a v poslednom štvrťroku 2000 dosiahol dokonca 7,9%. V prvom štvrťroku 2001  predstavoval  medziročný rast tržieb 4,4%. 

Maloobchodné tržby pritom nerástli na úkor úspor obyvateľstva.  Tie sa totiž z úrovne 286,3 mld. Sk, ktoré dosiahli koncom januára 2000, na 308,6 mld. Sk v januári 2001. Nárast teda predstavoval 7,8%, čo je viac ako aktuálna úroveň inflácie. 

III. Citáty medzinárodných inštitúcií  o stabilizácii slovenskej ekonomiky 

Hodnotenie Slovenska zo strany Európskej komisie

Hlavným ekonomickými kritériami (tzv. Kodaňské kritériá) pre vstup kandidátskych krajín do EÚ sú:  

1.	Existencia funkčnej trhovej ekonomiky
2.	Schopnosť čeliť konkurenčným tlakom a trhovým silám v rámci EÚ 

Plnenie týchto kritérií hodnotí Európska komisia v pravidelných správach, ktoré zverejňuje každoročne v poslednom štvrťroku. 

Pravidelná správa Európskej komisie za rok 1997 nepovažovala Slovensko za funkčnú trhovú ekonomiku a ďalej napísala: „...aby Slovensko dokázalo čeliť konkurenčným tlakom  a trhovým silám v Európskej únii v strednodobom horizonte, sú potrebné transparentnejšie a viac trhovo orientované politiky.“ Tento postoj bol  potvrdený aj v pravidelnej správe za rok 1998.

Komisia EÚ v Pravidelnej správe za rok 1999 napísala: „Súčasná slovenská vláda zdedila veľmi ťažké ekonomické podmienky. Príliš vysoké úrovne verejných investícií, zahraničného zadlžovania a bankových úverov poskytovaných v nekomerčných podmienkach, umelo podporovali hospodársky rast, ktorému však chýbali zdravé základy....Hospodárska politika súčasnej vlády priniesla jednoznačnú zmenu a snahy o reformu sú značné.“ Komisia ďalej napísala: „Slovensko je blízko k tomu, aby sa stalo funkčnou trhovou ekonomikou.“  

Európska komisia v Pravidelnej správe za rok 2000 napísala: „Politika vlády zameraná na makroekonomickú stabilizáciu priniesla očakávané výsledky.... Slovensko môže byť považované  za funkčnú trhovú ekonomiku. Kroky urobené na konsolidáciu funkčnej trhovej ekonomiky zlepšili strednodobú konkurencieschopnosť Slovenska.  Predpokladateľnosť ekonomického prostredia sa zvýšila vďaka vyššej makroekonomickej stabilite, väčšej transparentnosti, predstavení konzistentného strednodobého makroekonomického rámca a lepšej koordinácii politík.“ 

Vo februári 2000 podpísala Vláda SR a Komisia EÚ dokument Spoločné hodnotenie strednodobých priorít hospodárskej politiky. Tento materiál obsahuje opatrenia hospodárskej politiky, ktoré sú nevyhnutné na ukončenie transformácie ekonomiky Slovenska a na jej prípravu na vstup do EÚ. V Spoločnom hodnotení sa uvádza: „Na rozdiel od ostatných krajín ašpirujúcich na skoré začlenenie do EÚ oneskorilo Slovensko riešenie nazhromaždených problémov za dlhé obdobie. Výsledkom bola rýchlo zhoršujúca sa situácia v 2. polroku 1998 a na začiatku roku 1999, charakterizovaná narastaním makroekonomických nerovnováh a napätie vo výmennom kurze. Slovensko muselo preto prejsť stabilizačným obdobím, počas ktorého budú vytvorené podmienky pre udržateľný hospodársky rast začatím dlho odkladaných štrukturálnych zmien.“ .... „Za podmienky, že opatrenia a reformy spomenuté v Spoločnom hodnotení budú načas a s nevyhnutnou dôslednosťou uplatnené, obdobie stabilizácie by malo byť obmedzené na roky 1999-2000. Prvé pozitívne efekty z reforiem by mali byť viditeľné najskôr v roku 2001, a s plný pozitívny dopad na makroúrovni sa dosiahne v roku 2002.“

Hodnotenie Slovenska zo strany medzinárodných inštitúcií

Medzinárodný menový fond vo svojej každoročnej správe o Slovenskej republike v máji 2001 napísal: „Snaha vlády stabilizovať hospodárstvo a zrýchliť štrukturálne reformy prináša výsledky. Minulý rok sa dosiahli významné úspechy ..... Najnovšie údaje, ktoré máme teraz k dispozícii, sú povzbudzujúce: počas prvých mesiacov roku 2001 sa významne zvýšil maloobchodný predaj, priemyselná výroba a výstavba, zatiaľ čo inflácia ďalej klesala. Rovnako pokročila reštrukturalizácia a privatizácia bánk vo vlastníctve štátu a sľubne napreduje niekoľko ďalších štrukturálnych reforiem.“ 

Svetová banka v dokumente Stratégia pomoci Slovenskej republike v januári 2001 napísala: „Rýchly rast v rokoch 1994-1997 sa stával čoraz viac neudržateľný, nebol podporovanými štrukturálnymi reformami. Makroekonomické nerovnováhy sa prehlbovali ako dôsledok rastúcej miery neefektívnosti investícií, zlej kvality riadenia vo verejnom aj súkromnom sektore ..... Nová vláda dosiahla jasné výsledky v stabilizácii ekonomiky a rozsiahlych reformách.“ 

Medzinárodný menový fond vo svojej každoročnej správe o Slovenskej republike v júli 2000 napísal: ,,Vláda ktorá nastúpila do funkcie koncom roku 1998 zdedila ekonomiku s vysokou pravdepodobnosťou krízy. Hoci rast ekonomiky v rokoch 1995-1998 v priemere prevýšil 6%, pre ekonomiku boli charakteristické veľké makroekonomické nerovnováhy a štrukturálne problémy.... Nová vláda urobila významné kroky k redukovaniu makroekonomických nerovnováh a naštartovaniu štrukturálnych reforiem.“

OECD v dokumente Priebežné hodnotenie vývoja slovenskej ekonomiky v máji 2000 uviedlo: „Vláda nastúpila do úradu za zložitých okolností. Hospodárstvo nahromadilo značný vonkajší a rozpočtový deficit spolu s neudržateľnou úrovňou verejných investícií a výdavkov. Hoci sa rast udržal, nebol postavený na zdravých základoch. Krátko po parlamentných voľbách v septembri 1998 musela centrálna banka zrušiť pevný výmenný kurz. Úvodný hospodársky program vlády bol schválený v decembri 1998. Opatrenia neboli postačujúce a prijatiu pevnejšieho hospodársko-politického kurzu bol obtiažny vo svetle prezidentských volieb v máji 1999. V skutočnosti až prijatie druhého úsporného plánu začalo mať pozitívny dopad. Na tomto pozadí ukončila vláda rok 1999 s úspechmi...“