Ministerstvo vnútra
Slovenskej republiky
–––––––––––––––––––––––
Číslo :  KM – 1 – 67/Vl - 2003

Materiál na rokovanie vlády
Slovenskej republiky

Návrh
optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy
z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov

Podnet:	Obsah materiálu

uznesenie vlády SR č. 370	1.	Návrh uznesenia vlády
zo dňa 14. mája 2003,	2.	Predkladacia správa
bod B.5	3.	Návrh optimalizácie usporiadania
miestnej štátnej správy
	4.	Návrh komuniké
	5.	Príloha:	Zásady terminológie miestnej štátnej správy

Predkladá:
Vladimír Palko
minister vnútra
Slovenskej republiky

Bratislava 29. mája 2003

Návrh 

Uznesenie
vlády Slovenskej republiky

k Návrhu optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov

Číslo materiálu:  KM – 1 – 67/Vl - 2003

Predkladateľ: minister vnútra

Vláda

schvaľuje

A.1	Návrh optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov 

ukladá

ministrovi hospodárstva
ministrovi financií
ministrovi pôdohospodárstva
ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií
ministrovi výstavby a regionálneho rozvoja
ministrovi obrany
ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny
ministrovi kultúry
ministrovi zdravotníctva
ministrovi vnútra

B.1. 	uplatniť Návrh optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov vo svojej odvetvovej pôsobnosti v rámci pripravovaných návrhov zákonov, v ktorých sa určia orgány miestnej štátnej správy na vykonávanie štátnej správy na úsekoch, ktoré sú v pôsobnosti terajších krajských úradov a okresných úradov

termíny:	sú určené uznesením vlády SR č. 370 zo dňa 14. mája 2003, bod B.1.

Predkladacia správa

Vláda Slovenskej republiky v bode B.5. uznesenia č. 370/2003 zo dňa 14. mája 2003 k Návrhu projektu decentralizácie verejnej správy, ktorý predložil splnomocnenec vlády SR pre decentralizáciu verejnej správy uložila ministrovi vnútra predložiť do 29. mája 2003 na rokovanie vlády Návrh optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov. Úloha nadväzuje na zámer programového vyhlásenia vlády zrušiť okresné úrady a uskutočniť novú organizáciu miestnej štátnej správy.
Návrh optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov vychádza z Koncepcie usporiadania miestnej štátnej správy, ktorá bola schválená uznesením vlády č. 371/2003 zo dňa 14. mája 2003, bod A.1. ako východisko a podklad na legislatívne zabezpečenie zmeny organizácie miestnej štátnej správy s účinnosťou od 1. januára 2004. V rámci prác na koncepcii poskytli príslušné ústredné úrady ministerstvu vnútra svoje návrhy na usporiadanie miestnej štátnej správy. Podľa koncepcie sa majú vytvoriť na viacerých úsekoch orgány špecializovanej miestnej štátnej správy jej odčlenením z krajských úradov pri ich transformácii a v súlade s programovým vyhlásením vlády aj zrušením okresných úradov.
Cieľom predkladaného materiálu preto je navrhnúť optimalizáciu organizačného usporiadania tých úsekov miestnej štátnej správy, na ktorých ju dosiaľ vykonávali krajské úrady a okresné úrady. Nezaoberá sa teda zmenou organizácie na tých úsekoch, na ktorých už v súčasnosti orgány špecializovanej miestnej štátnej správy (napr. daňové úrady, úrady práce, pamiatkové úrady, vojenské správy, riaditeľstvá policajného zboru, riaditeľstvá Hasičského a záchranného zboru), resp. iné orgány štátu (napr. súdy, prokuratúry) pôsobia.
Zo vzájomnej súvislosti uvedených úloh, daných uzneseniami vlády č. 370/2003 a č. 371/2003 vyplýva, že v rámci schválenej Koncepcie usporiadania miestnej štátnej správy navrhnutá štruktúra miestnej štátnej správy a jej dislokácia majú charakter východiska a podkladu, ktorý môže byť v predkladanom návrhu optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy upravovaný a menený. Ďalšie úpravy a zmeny môžu vyplynúť z návrhov legislatívnych zmien existujúcich zákonov, ktoré sú dotknuté procesom decentralizácie a ktoré majú príslušní ministri na základe bodu B.1. uznesenia vlády č. 370/2003 predložiť na rokovanie vlády v termínoch špecifikovaných v časti 8 Návrhu projektu decentralizácie verejnej správy od apríla 2003 do septembra 2003 (prevažne v máji a júni 2003), ako aj z Návrhu na dislokáciu špecializovanej miestnej štátnej správy, ktorý má minister vnútra v spolupráci s príslušnými odvetvovými ministrami do 30. septembra 2003 vypracovať a predložiť na rokovanie vlády na základe bodu B.7. uznesenia vlády č. 371/2003.
V súvislosti s úlohami, vyplývajúcimi z bodu B.5.uznesenia vlády č. 370/2003 zo dňa 14. mája 2003 k Návrhu projektu decentralizácie verejnej správy požiadala sekcia verejnej správy ministerstva vnútra listom č. 202-2003/02326 zo dňa 15. mája 2003 dotknuté ministerstvá do 22. mája 2003 o poskytnutie zdôvodneného návrhu usporiadania miestnej štátnej správy v ich odvetvovej pôsobnosti, optimalizovaného z ich odvetvového aspektu; v návrhu mali uviesť (alebo potvrdiť ich predchádzajúce návrhy) sídiel a jednotlivých orgánov miestnej štátnej správy, navrhované územné obvody pôsobnosti jej jednotlivých orgánov, ako aj zdôvodnenie navrhovaných sídiel jednotlivých orgánov z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a zdôvodnenie vymedzenia navrhovaných územných obvodov pôsobnosti jednotlivých orgánov z hľadiska ich dostupnosti pre občanov. Usporiadanie miestnej štátnej správy, uvedené v poskytnutých resp. potvrdených podkladoch je zhrnuté v kapitole Odvetvové návrhy usporiadania miestnej štátnej správy.
Ministerstvo vnútra SR predložilo návrh na pripomienkové konanie 35 ústredným orgánom a iným subjektom. z ktorých zaslalo stanoviská 28 subjektov. Uplatnených bolo 21 pripomienok, vyhodnotenie pripomienkového konania je v prílohe.
Optimalizácia rámcového usporiadania miestnej štátnej správy sa uskutočnila v dvoch alternatívach. z hľadiska dostupnosti jej orgánov pre občanov, čiže rozmiestnenie sídiel jej orgánov Alternatíva A sa zakladala na počítačom uskutočnenej analýze a minimalizácii počtu potrebných „osobokilometrov“ pri cestách obyvateľstva obcí na orgány štátnej správy; bola exaktná, ale užšia a nezahrnovala všetky faktory, ovplyvňujúce rozmiestnenie sídiel orgánov. Alternatíva B sa zakladala na analýze, vychádzajúcej zo znalosti územia, problematiky rozmiestňovania sídiel orgánov miestnej štátnej správy, ale aj iných faktorov, ako je napr. vybavenosť jednotlivých miest budovami pre správu, zariadeniami infraštruktúry, kumulatívneho prístupu obyvateľstva k uspokojovaniu potrieb, atď.; táto analýza bola širšia, je však menej exaktná. Na základe pripomienky splnomocnenca vlády SR pre decentralizáciu verejnej správy, ako aj Únie miest Slovenska znenie predkladané vláde už neobsahuje alternatívy a jeho základom je pôvodná alternatíva B.
Predkladaný materiál nemá environmentálne vplyvy, ani vplyv na životné prostredie.
Finančné a ekonomické vplyvy bude obsahovať kvantifikácia finančných prostriedkov potrebných na realizáciu koncepcie reformy verejnej správy (spolu s harmonogramom úloh súvisiacich s transformáciou krajských úradov a zrušením okresných úradov), ktorú majú na základe uznesenia vlády č.371/2003 bod B.4. minister vnútra a minister financií v spolupráci s príslušnými odvetvovými ministrami, vedúcim Úradu vlády SR a predsedom Úradu pre štátnu službu predložiť na rokovanie vlády do 20. júna 2003.
Materiál sa predkladá na rokovanie vlády bez rozporov.
Súčasne s Návrhom optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy predkladá ministerstvo vnútra na rokovanie vlády na základe úlohy B.4. z uznesenia vlády č. 370/2003 aj Návrh terminológie v miestnej štátnej správe, obsahujúci prehľad a súhrnnú charakteristiku názvov orgánov miestnej štátnej správy navrhnutých príslušnými ministerstvami, zásady, podľa ktorých by sa mala táto terminológia zjednotiť, ako aj návrh unifikovanej terminológie orgánov miestnej štátnej správy, ktoré majú nahradiť doterajšie okresné úrady a krajské úrady (výňatok z Návrhu terminológie v miestnej štátnej správe je pripojený v prílohe).

Návrh optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy

Súčasné usporiadanie miestnej štátnej správy

Okresné úrady a krajské úrady ako orgány integrovanej miestnej štátnej správy podľa zákona NR SR č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy v znení neskorších predpisov pôsobia (resp. majú pôsobiť) na týchto úsekoch:
•	úsek kontroly,
•	úsek ochrany prírody a krajiny,
•	úsek ochrany ovzdušia,
•	úsek ochrany vôd,
•	úsek odpadového hospodárstva a prevencie závažných priemyselných havárií,
•	úsek územného plánovania,
•	úsek stavebného poriadku,
•	úsek bytovej politiky,
•	úsek pozemkových úprav,
•	úsek ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu,
•	úsek lesného hospodárstva,
•	úsek poľovníctva,
•	úsek vodného hospodárstva,
•	úsek rybárstva,
•	úsek dopravy,
•	úsek pozemných komunikácií,
•	úsek cestného hospodárstva,
•	úsek sociálnych vecí,
•	úsek štátneho hygienika,
•	úsek štátneho lekára,
•	úsek štátneho farmaceuta,
•	úsek školstva,
•	úsek mládeže,
•	úsek telesnej kultúry,
•	úsek hospodárskej mobilizácie,
•	úsek financií,
•	úsek cien,
•	úsek správy majetku štátu,
•	úsek bezpečnosti štátu,
•	úsek krízového riadenia a úloh bezpečnostných rád,
•	úsek všeobecnej vnútornej správy,
•	úsek správnych evidencií (až od 1. 7. 2004 na základe zákona 441/2001 Z. z.),
•	úsek živnostenského podnikania,
•	úsek informatiky.

Okresné úrady a krajské úrady ako orgány integrovanej miestnej štátnej správy pôsobia podľa zákona NR SR č. 222/1996 Z. z. v územných obvodoch, ktorými sú kraje a okresy; v týchto obvodoch pôsobia súčasne aj niektoré samostatné orgány špecializovanej miestnej štátnej správy. V súčasnosti je podľa zákona NR SR č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov 8 krajov a v nich spolu 79 okresov (územné vymedzenie terajších okresov určuje nariadenie vlády č. 258/1996 Z. z. ktorým sa vydáva Zoznam obcí a vojenských obvodov tvoriacich jednotlivé okresy v znení neskorších predpisov) : 

Súčasný stav: 8 krajov a 79 okresov

Bratislavský kraj 	
1.	Bratislava I	
2.	Bratislava II	
3.	Bratislava III	
4.	Bratislava IV	
5.	Bratislava V	
6.	Malacky	
7.	Pezinok	
8.	Senec	
Trnavský kraj 	
9.	Trnava	
10.	Dunajská Streda	
11.	Galanta	
12.	Hlohovec	
13.	Piešťany	
14.	Senica	
15.	Skalica	
Trenčiansky kraj 	
16.	Trenčín	
17.	Bánovce nad Bebravou	
18.	Ilava	
19.	Myjava	
20.	Nové Mesto nad Váhom	
21.	Partizánske	
22.	Považská Bystrica	
23.	Prievidza	
24.	Púchov	
Nitriansky kraj 	
25.	Nitra	
26.	Komárno	

27.	Levice	
28.	Nové Zámky	
29.	Šaľa	
30.	Topoľčany	
31.	Zlaté Moravce	
Žilinský kraj 	
32.	Žilina	
33.	Bytča	
34.	Čadca	
35.	Dolný Kubín	
36.	Kysucké Nové Mesto	
37.	Liptovský Mikuláš	
38.	Martin	
39.	Námestovo	
40.	Ružomberok	
41.	Turčianske Teplice	
42.	Tvrdošín	
Banskobystrický kraj 	
43.	Banská Bystrica	
44.	Banská Štiavnica	
45.	Brezno	
46.	Detva	
47.	Krupina	
48.	Lučenec	
49.	Poltár	
50.	Revúca	
51.	Rimavská Sobota	
52.	Veľký Krtíš	
53.	Zvolen	
54.	Žarnovica	
55.	Žiar nad Hronom	
	
Prešovský kraj 	
56.	Prešov	
57.	Bardejov	
58.	Humenné	
59.	Kežmarok	
60.	Levoča	
61.	Medzilaborce	
62.	Poprad	
63.	Sabinov	
64.	Snina	
65.	Stará Ľubovňa	
66.	Stropkov	
67.	Svidník	
68.	Vranov nad Topľou	
Košický kraj 	
69.	Košice I	
70.	Košice II	
71.	Košice III	
72.	Košice IV	
73.	Košice - okolie	
74.	Gelnica	
75.	Michalovce	
76.	Rožňava	
77.	Sobrance	
78.	Spišská Nová Ves	
79.	Trebišov	

	

	

Počet 79 okresných úradov sa však na takmer všetkých úsekoch miestnej štátnej správy považuje z hľadiska efektívnosti jej organizácie za vysoký a ekonomicky náročný. Z hľadiska dostupnosti okresných úradov pre občanov, ako aj pre právnické osoby je tento počet hodnotený na rôznych úsekoch miestnej štátnej správy rozdielne; na časti úsekov sa tiež považuje za zbytočne vysoký, len na niektorých úsekoch existencia spolu 43 stálych alebo dočasných pracovísk (stav k 30.11.2002), detašovaných zo sídla okresného úradu svedčí o potrebe väčšieho priblíženia k občanom.

Návrh optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy

Návrh optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov musí obsahovať navrhovanú územnú a organizačnú štruktúru orgánov miestnej štátnej správy. 
V územnej štruktúre sa na mnohých úsekoch miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti hľadá vhodný model jej organizácie s menším počtom správnych celkov než je terajších 79 okresov. V predchádzajúcom usporiadaní bolo od roku 1990 do 24. júla 1996 podľa zákona SNR č. 517/1990 Zb. o územnom a správnom členení SR a zákona SNR č. 472/1990 Zb. o organizácii miestnej štátnej správy v znení neskorších predpisov a podľa nariadenia vlády SR č. 548/1990 Zb., ktorým sa ustanovujú sídla okresných a obvodných úradov 38 okresov a okresných úradov a 121 obvodných úradov a územných obvodov ich pôsobnosti ):
38 okresov a 121 územných obvodov z r. 1990 – 1996

1.	Okres Banská Bystrica
1.	Banská Bystrica
2.	Brezno

2.	Okres Bardejov
3.	Bardejov
4.	Giraltovce

3.	Okres Bratislava
5.	Bratislava I
6.	Bratislava II
7.	Bratislava III
8.	Bratislava IV
9.	Bratislava V

4.	Okres Bratislava – vidiek
10.	Malacky
11.	Modra
12.	Pezinok
13.	Senec
14.	Stupava

5.	Okres Čadca
15.	Čadca
16.	Kysucké Nové Mesto
17.	Turzovka

6.	Okres Dolný Kubín
18.	Dolný Kubín
19.	Námestovo
20.	Trstená
21.	Tvrdošín

7.	Okres Dunajská Streda
22.	Dunajská Streda
23.	Šamorín
24.	Veľký Meder

8.	Okres Galanta
25.	Galanta
26.	Sereď
27.	Sládkovičovo
28.	Šaľa

9.	Okres Humenné
29.	Humenné
30.	Medzilaborce
31.	Snina

10.	Okres Komárno
32.	Hurbanovo
33.	Kolárovo
34.	Komárno

11.	Okres Košice
35.	Košice I
36.	Košice II
37.	Košice III
38.	Košice IV
39.	Košice V

12.	Okres Košice – vidiek
40.	Bidovce
41.	Čaňa
42.	Moldava nad Bodvou

13.	Okres Levice
43.	Levice
44.	Šahy
45.	Želiezovce

14.	Okres Liptovský Mikuláš
46.	Liptovský Hrádok

47.	Liptovský Mikuláš
48.	Ružomberok

15.	Okres Lučenec
49.	Fiľakovo
50.	Lučenec
51.	Poltár

16.	Okres Martin
52.	Martin
53.	Turčianske Teplice

17.	Okres Michalovce
54.	Michalovce
55.	Sobrance

18.	Okres Nitra
56.	Nitra
57.	Vráble
58.	Zlaté Moravce

19.	Okres Nové Zámky
59.	Nové Zámky
60.	Štúrovo
61.	Šurany
20.	Okres Poprad
62.	Kežmarok
63.	Poprad
64.	Spišská Stará Ves
65.	Starý Smokovec
66.	Svit

21.	Okres Považská Bystrica
67.	Dubnica nad Váhom
68.	Ilava
69.	Považská Bystrica
70.	Púchov

22.	Okres Prešov
71.	Lipany
72.	Prešov
73.	Sabinov

23.	Okres Prievidza
74.	Handlová
75.	Nováky
76.	Prievidza

24.	Okres Rimavská Sobota
77.	Hnúšťa
78.	Rimavská Sobota
79.	Tornaľa

25.	Okres Rožňava
80.	Dobšiná
81.	Plešivec
82.	Revúca
83.	Rožňava

26.	Okres Senica
84.	Holíč
85.	Myjava
86.	Senica
87.	Skalica

27.	Okres Spišská Nová Ves
88.	Gelnica
89.	Krompachy
90.	Levoča
91.	Spišská Nová Ves

28.	Okres Stará Ľubovňa
92.	Stará Ľubovňa

29.	Okres Svidník
93.	Stropkov
94.	Svidník

30.	Okres Topoľčany
95.	Bánovce nad Bebravou
96.	Partizánske
97.	Topoľčany

31.	Okres Trebišov
98.	Kráľovský Chlmec
99.	Sečovce
100.	Trebišov
101.	Veľké Kapušany

32.	Okres Trenčín
102.	Nové Mesto nad Váhom
103.	Trenčín
104.	Stará Turá

33.	Okres Trnava
105.	Hlohovec
106.	Piešťany
107.	Trnava

34.	Okres Veľký Krtíš
108.	Veľký Krtíš

35.	Okres Vranov nad Topľou
109.	Hanušovce nad Topľou
110.	Vranov nad Topľou

36.	Okres Zvolen
111.	Detva
112.	Krupina
113.	Zvolen

37.	Okres Žiar nad Hronom
114.	Banská Štiavnica
115.	Kremnica
116.	Nová Baňa
117.	Žarnovica
118.	Žiar nad Hronom

38.	Okres Žilina
119.	Bytča
120.	Rajec
121.	Žilina

Optimalizácia usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska dostupnosti jej orgánov pre občanov, čiže rámcové určenie sídiel novonavrhovaných orgánov (resp. aj ich detašovaných pracovísk) sa zakladá na analýze na výkonnom kancelárskom počítači na báze rozmiestnenia obyvateľstva v obciach a vzdialenosti od uvažovaného sídla orgánu miestnej štátnej správy (maticu vzájomnej cestnej vzdialenosti obcí poskytla Doc. Ing. Ľ. Jánošíková zo Žilinskej univerzity) porovnávaním s výsledkami pri jeho inom umiestnení, čiže minimalizáciou počtu „osobokilometrov. V návrhu sa uplatnila aj celková znalosť územia a problematiky rozmiestňovania sídiel orgánov miestnej štátnej správy z hľadiska dostupnosti, vybavenosti jednotlivých miest budovami pre verejnú správu, ďalšími zariadeniami infraštruktúry a známy kumulatívny prístup obyvateľstva k uspokojovaniu jeho potrieb.
Na základe toho sa navrhuje nahradiť sústavu 38 okresov a okresných úradov z rokov 1990 – 1996 sústavou 46 obvodov a obvodných úradov tak, že vo väčšine prípadov vzniknú z bývalých okresov novonavrhované obvody, s týmito rozdielmi:
•	územie bývalého okresu Bratislava – vidiek sa rozdelí na  obvody Malacky, Pezinok a Senec	
•	z bývalého okresu Trnava sa odčlení  obvod Piešťany	
•	z bývalého okresu Trenčín sa odčlení obvod Nové Mesto nad Váhom	
•	z bývalého okresu Galanta sa odčlení obvod Šaľa	
•	z bývalého okresu Liptovský Mikuláš sa odčlení  obvod Ružomberok	
•	z bývalého okresu Banská Bystrica sa odčlení  obvod Brezno	
•	z bývalého okresu Poprad sa odčlení obvod Kežmarok	
•	namiesto bývalého okresu Svidník sa zriadi obvod Stropkov	

Odchýlky navrhovaných obvodov oproti bývalým okresom z rokov 1990 – 1996 sa navrhujú z týchto dôvodov :
1.	Na území bývalého okresu Bratislava – vidiek žije vyše 160 tis. obyvateľov a toto územie pozostáva z dvoch horským masívom Malých Karpát terénne oddelených a morfologicky diferencovaných geografických celkov – na západe z južnej časti Záhoria (Záhorskej nížiny) a na východe z juhozápadnej časti Trnavskej tabule (Trnavskej pahorkatiny) a severozápadnej časti Podunajskej nížiny. Tieto geografické celky majú aj výrazné dominantné centrá osídlenia – pre časť Záhoria sú to mesto Malacky (17715 obyv.) a pre časť Trnavskej tabule dve mestá Pezinok (21077 obyv.) a Senec (14710 obyv.). Tým sú dané predpoklady na vytvorenie troch obvodov.
Ako iné – menej výhodné – varianty správneho usporiadania prichádzali do úvahy
–	vytvorenie obvodu Bratislava – vidiek so sídlom v meste Bratislava,
–	spojenie celého tohto územia so správnym územím obvodu Bratislava,
–	spojenie západnej časti územia s mestským obvodom Bratislava IV  a východnej časti územia s mestskými obvodmi Bratislava II a Bratislava III, avšak len v prípade, keď by sa územie Bratislavy delilo na viac obvodov.
2.	Bývalý okres Trnava zahrnoval popri území terajšieho okresu Trnava aj územia terajších okresov Hlohovec a Piešťany, s ktorými má spolu vyše 235 tis. obyvateľov; aj nesporne mimoriadne významná kúpeľná funkcia mesta Piešťany a dostatočný počet obyvateľov v území (64 tis.) vytvárajú predpoklady na vytvorenie ďalšieho obvodu. Mesto Piešťany je aj sídlom okresného súdu, okresnej prokuratúry a okresného riaditeľstva Policajného zboru, zatiaľ čo mesto Hlohovec nie je vybavené týmito orgánmi. V rokoch 1960 – 1995 patrili Piešťany medzi najväčšie mestá, ktoré neboli sídlom okresu.
Vzťah okresných miest Piešťany a Hlohovec ku krajskému mestu Trnava je však značne rozdielny, čo vyplýva 
–	zo spomínanej kúpeľnej funkcie mesta Piešťany, ktorá jednoznačne dominuje nad spoločenskou funkciou Hlohovca,
–	z rozdielnej vzdialenosti týchto okresných miest od Trnavy, ktorá je v prípade Hlohovca len 17 km, zatiaľ čo v prípade Piešťan až 34 km,
–	z rozdielneho počtu ich obyvateľov, keďže Hlohovec má len 23660 obyvateľov, zatiaľ čo Piešťany až 30549 obyvateľov.
Iné varianty riešenia nie sú vhodné, pretože funkčná prevaha krajského mesta Trnavy a jeho veľkostná prevaha nad mestom Piešťany, ako aj väčšia vzdialenosť od Hlohovca (25 km) nedávajú predpoklady na pripojenie okresu Hlohovec do obvodu Piešťany. 

3.	Bývalý okres Galanta zahrnoval popri území terajšieho okresu Galanta (95 tis. obyv.), ktorý je začlenený do Trnavského kraja aj územie terajšieho okresu Šaľa (54 tis. obyv.), ktorý je v súčasnosti začlenený do Nitrianskeho kraja. Vzhľadom na to, že pri zrušovaní okresných úradov sa nemá meniť terajšie členenie na kraje a okresy, nie je aktuálne vytvárať obvod z celého územia bývalého okresu Galanta. Preto sa navrhuje vytvoriť samostatný obvod Šaľa z územia jeho terajšieho okresu.

4.	Bývalý okres Trenčín zahrnoval popri území terajšieho okresu Trenčín (113 tis. obyv.) aj územie terajšieho okresu Nové Mesto nad Váhom (63 tis. obyv.); spolu s okresmi Ilava, ktoré nemajú predpoklady vytvoriť samostatné obvody a pre ktoré je mesto Trenčín ako sídlo obvodu najatraktívnejšie a po započítaní okresu Myjava, (ktorý nemôže tvoriť samostatný obvod, ani patriť v rámci Trenčianskeho kraja do niektorého iného obvodu) by teraz mal až vyše 305 tis. obyvateľov.
Preto sa navrhuje zriadenie ďalšieho obvodu, pre ktorý je svojou veľkosťou i polohou najvhodnejším sídlom Nové Mesto nad Váhom (21297 obyv.). Mesto je aj sídlom okresného súdu, okresnej prokuratúry a okresného riaditeľstva Policajného zboru, zatiaľ čo mestá Myjava a Bánovce nad Bebravou nie sú vybavené všetkými týmito orgánmi. Iné riešenia by neboli vhodné, keďže mesto Ilava má len 5403 obyv., pričom okres Bánovce nad Bebravou počtom obyvateľov (39 tis.) nemá predpoklady byť samostatným obvodom a svojou polohou nemá predpoklady byť sídlom obvodu, do ktorého by patrilo i územie niektorého z ďalších okresov.

5.	Bývalý okres Liptovský Mikuláš zahrnoval popri území terajšieho okresu Liptovský Mikuláš (74 tis. obyv.) aj územie terajšieho okresu Ružomberok (59 tis. obyv.); takže spolu teraz majú vyše 133 tis. obyvateľov. V rokoch 1960 – 1995 patril Ružomberok medzi najväčšie mestá, ktoré neboli sídlom okresu. Ružomberok je aj významným strediskom služieb a sídlom samostatnej univerzity. Mesto je aj sídlom okresného súdu, okresnej prokuratúry a okresného riaditeľstva Policajného zboru. 
Preto sa navrhuje odčleniť z bývalého okresu Liptovský Mikuláš obvod Ružomberok.
6.	Bývalý okres Banská Bystrica zahrnoval popri území terajšieho okresu Banská Bystrica (112 tis. obyv.) aj územie terajšieho okresu Brezno (66 tis. obyv.); takže spolu by teraz mali vyše 178 tis. obyvateľov. Okrem toho vzdialenosť medzi okresným mestom a obcou Telgárt na najvzdialenejšom okraji okresu Banská Bystrica je až 98 km, čo je najviac v SR; vytvorením obvodu so sídlom v meste Brezno sa zmenší na 55 km. Mesto je aj sídlom okresného súdu, okresnej prokuratúry a okresného riaditeľstva Policajného zboru.
Preto sa navrhuje odčleniť z bývalého okresu Banská Bystrica obvod Brezno.
7.	Bývalý okres Poprad zahrnoval popri území terajšieho okresu Poprad (105 tis. obyvateľov) aj územie terajšieho okresu Kežmarok (64 tis. obyvateľov), s okresom Levoča (32 tis. obyvateľov), ktorý by v rámci Prešovského kraja nebolo možné vhodnejšie začleniť, by mal obvod zložený z týchto troch okresov spolu až vyše 201 tis. obyvateľov.
Vzhľadom na to a s prihliadnutím na významnú funkciu mesta Kežmarok vo vzťahu k Vysokým Tatrám i na jeho osobitné postavenie ako sídla slovensko – poľského Euroregiónu Tatry sa navrhuje odčleniť z bývalého okresu Poprad obvod Kežmarok. 

8.	V prešovskom kraji sa prejavila potreba určiť ako sídlo novonavrhovaného obvodu Stropkov vzhľadom na centrálnejšiu polohu tohto mesta oproti mestu Svidník. V minulosti už v niektorých obdobiach (napr. v rokoch 1949 – 1960) boli obe tieto mestá sídlami malých okresov, zatiaľ čo v obdobiach veľkých okresov bolo sídlom striedavo jedno alebo druhé z nich: do roku 1925 to bol Svidník (Vyšný Svidník), v rokoch 1925 – 1949 Stropkov, v rokoch 1968 – 1996 Svidník. Na vytvorenie dvoch obvodov nie sú ekonomické predpoklady, keďže ich územia majú spolu len 55 tis. obyvateľov. Pritom v meste Svidník bude nesporne potrebné zriadiť detašované stále pracovisko.
Z uvedených dôvodov sa navrhuje v súvislosti so zrušením okresných úradov pre činnosti, ktoré vykonávajú okresné úrady a ktoré nebudú decentralizované na územnú samosprávu, a pre ktoré nebudú zriadené osobitné orgány špecializovanej miestnej štátnej správy zriadiť 46 obvodných úradov, vykonávajúcich všeobecnú miestnu štátnu správu:

Návrh siete obvodných úradov

Bratislavský kraj
1.	Bratislava
2.	Malacky
3.	Pezinok
4.	Senec

Trnavský kraj
5.	Trnava
6.	Dunajská Streda
7.	Galanta
8.	Piešťany
9.	Senica

Trenčiansky kraj
10.	Trenčín
11.	Nové Mesto nad Váhom
12.	Považská Bystrica
13.	Prievidza

Nitriansky kraj
14.	Nitra
15.	Komárno
16.	Levice
17.	Nové Zámky
18.	Šaľa
19.	Topoľčany

Žilinský kraj
20.	Žilina
21.	Čadca
22.	Dolný Kubín
23.	Liptovský Mikuláš
24.	Martin
25.	Ružomberok

Banskobystrický kraj
26.	Banská Bystrica
27.	Brezno
28.	Lučenec
29.	Rimavská Sobota
30.	Veľký Krtíš
31.	Zvolen
32.	Žiar nad Hronom

Prešovský kraj
33.	Prešov
34.	Bardejov
35.	Humenné
36.	Kežmarok
37.	Poprad
38.	Stará Ľubovňa
39.	Stropkov 
40.	Vranov nad Topľou

Košický kraj
41.	Košice – mesto
42.	Košice – okolie
43.	Michalovce
44.	Rožňava
45.	Spišská Nová Ves
46.	Trebišov

Ak by počet obvodov mal byť vyšší, prichádzalo by do úvahy najmä z hľadiska rovnomernosti rozmiestnenia v území a dostupnosti pre občanov popri uvedených aj zriadenie ďalších obvodov z terajších okresov
•	Zlaté Moravce,
•	Námestovo,
•	Revúca.
Len za predpokladu zmeny terajšieho územného a správneho členenia (čiže novelizáciou zákona č. 221/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov) by bolo možné zriadiť obvody 
•	Štúrovo,
•	Kráľovský Chlmec,
pretože pre obvod Štúrovo by sa muselo odčleniť územie z okresu Nové Zámky a pre Kráľovský Chlmec najmä z okresu Trebišov a sčasti zrejme aj z okresu Michalovce.
O počtoch a sídlach obvodných úradov, ako aj ostatných novozriaďovaných orgánov miestnej štátnej správy sa definitívne rozhodne prijatím zákonov, ktorými sa budú tieto orgány zriaďovať.

Odvetvové návrhy organizačného usporiadania miestnej štátnej správy

V materiáloch poskytnutých (resp. opätovne potvrdených) sekcii verejnej správy ministerstva vnútra navrhujú príslušné ústredné orgány na úsekoch v ich odvetvovej pôsobnosti ako optimálne z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a  z hľadiska dostupnosti pre občanov takéto usporiadanie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy, ktorú dosiaľ vykonávali krajské úrady a okresné úrady:
Úrad vlády SR navrhuje zriadiť pre úsek kontroly 8 expozitúr Úradu vlády SR v sídlach krajov.
Ministerstvo životného prostredia SR navrhlo pre úseky ochrany prírody a krajiny, ochrany ovzdušia, ochrany vôd, odpadového hospodárstva a prevencie závažných priemyselných havárií zriadiť 6 oblastných úradov životného prostredia (ako rozpočtové organizácie) v Bratislave, Prievidzi, Žiline, Banskej Bystrici a Michalovciach a 36 obvodných úradov životného prostredia (zapojené na rozpočet oblastných úradov, s administratívno-správnou subjektivitou). Nevylučuje však možnosť zriadiť 8 oblastných úradov životného prostredia a 46 obvodných úradov životného prostredia. Potrebu samostatnej špecializovanej miestnej štátnej správy pre životné prostredie zdôvodňuje negatívnymi skúsenosťami z činnosti na týchto úsekoch po jej integrácii s ostatnými úsekmi, ale aj existenciou zázemia vlastných odborných organizácií. Ako hlavný dôvod na špecifické počty úradov a osobitné vymedzenie územných obvodov ich pôsobnosti uvádza uplatnenie požiadaviek rámcovej smernice Európskej únie č. 2000/60/EHS o vode, podľa ktorej územnú pôsobnosť na týchto úsekoch určujú povodia riek (Dunaj, Váh, Hron, Poprad, Hornád, Bodrog). Dostupnosť pre občanov na týchto úsekoch nepovažuje za prioritnú a vzhľadom na uskutočnenú decentralizáciu pôsobností na územnú samosprávu považuje za možné považovať ju za irelevantnú. Pri návrhu sídiel orgánov miestnej štátnej správy vychádza zo siete súčasných krajských a okresných miest s prihliadnutím na environmentálne hľadiská a na podmienky výhodné na jej výkon.
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR navrhuje pre úseky územného plánovania, stavebného poriadku a bytovej politiky zriadiť 8 oblastných stavebných správ (ako rozpočtové organizácie) a umiestniť ich v sídlach krajov; nenavrhuje však zriadenie orgánov miestnej štátnej správy na úrovni nižšej ako krajskej, pretože výkon štátnej správy na tejto úrovni prešiel v celom rozsahu na samosprávu miest a obcí.
Ministerstvo pôdohospodárstva SR navrhuje zriadiť
pre úseky pozemkových úprav a ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu 8 vyšších pozemkových úradov v krajských mestách (ako rozpočtové organizácie) a 46 pozemkových úradov (bez právnej subjektivity). Potrebu samostatnej špecializovanej miestnej štátnej správy zdôvodňuje rozsiahlou agendou a úzko špecifickými problémami vlastníckych vzťahov, životného prostredia, tvorby krajiny a racionálneho poľnohospodárstva. Pri navrhovaní sledovalo zámer vytvoriť silné a funkčné úrady, a preto redukovať ich počet a konštatuje, že na tomto úseku sa nevyžaduje pravidelný kontakt s občanmi na úrade, pretože konania sa uskutočňuje buď priamo na mieste, alebo ho možno riešiť listovým stykom; 
pre úseky lesného hospodárstva a poľovníctva 8 vyšších lesných úradov v krajských mestách (ako rozpočtové organizácie) a 39 lesných úradov (bez právnej subjektivity). Návrh vychádza z prírodných pomerov, z výmery lesov, ako aj z existujúceho vybavenia budovami a jednoduchej dostupnosti z územných obvodov pôsobnosti úradov, aj keď správna činnosť sa vykonáva zo 70 % v teréne súčasne s poradenskou činnosťou;
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR navrhuje pre úseky dopravy, pozemných komunikácií a cestného hospodárstva zriadiť 8 krajských úradov cestnej dopravy a pozemných komunikácií (bez právnej subjektivity) a 46 obvodných úradov cestnej dopravy a pozemných komunikácií (bez právnej subjektivity). Navrhované umiestnenie týchto úradov a pracovísk zodpovedá sieti dopravných inšpektorátov vzhľadom na to, že niektoré z ich pôsobností bezprostredne na seba nadväzujú.
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR navrhuje pre úsek sociálnych vecí zriadiť
46 územných úradov sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti (ako rozpočtové organizácie) a zriaďovať a zrušovať pracoviská mimo ich sídiel. Predpokladá, že výkon miestnej štátnej správy na tomto úseku sa bude zabezpečovať spolu s týmito pracoviskami na 121 miestach.
Ministerstvo zdravotníctva SR navrhuje
pre úsek štátneho hygienika zriadiť pravdepodobne cca 38 pobočiek Úradu pre verejné zdravotníctvo, ktorý bude zriadený ako rozpočtová alebo príspevková organizácia podľa osobitného právneho predpisu, financovaná sčasti zo štátneho rozpočtu a sčasti z iných zdrojov;
pre úseky štátneho lekára a štátneho farmaceuta zriaďovať podľa potrieb v území organizačné zložky Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, ktorý bude zriadený ako špeciálna organizácia podľa osobitného právneho predpisu.
Ministerstvo školstva SR navrhuje zriadiť pre úseky školstva, mládeže a telesnej kultúry 8 školských úradov (ako rozpočtové organizácie), ako aj štátne školské inšpekcie.
Ministerstvo vnútra SR pre úseky všeobecnej vnútornej správy, správnych evidencií, živnostenského podnikania, informatiky, ako aj financií, cien a správy majetku štátu navrhuje zriadiť ako orgány všeobecnej miestnej štátnej správy 8 krajských úradov (ako rozpočtové organizácie) a 46 obvodných úradov (bez právnej subjektivity, ale so samostatným rozhodovaním v administratívnosprávnych veciach). Popri nich navrhuje aj zriadenie 75 detašovaných stálych pracovísk obvodných úradov vo všetkých 33 sídlach terajších okresov, v ktorých nebudú zriadené obvodné úrady, ako aj v ďalších 42 mestách a obciach). 
Z ostatných ministerstiev nenavrhujú zriadiť osobitné orgány špecializovanej miestnej štátnej správy, ale začleniť úseky v ich odvetvovej pôsobnosti spolu s úsekmi všeobecnej miestnej štátnej správy do 8 krajských úradov (ako rozpočtových organizácií) a 46 obvodných úradov : 
Ministerstvo hospodárstva, správy a privatizácie národného majetku SR pre úsek hospodárskej mobilizácie,
Ministerstvo financií SR pre úsek financií, cien a správy majetku štátu (pre činnosti správy majetku štátu),
Ministerstvo obrany SR pre úseky krízového riadenia, mobilizácie ozbrojených síl SR, odvodov a úloh bezpečnostných rád.

Návrhy na umiestnenie orgánov miestnej štátnej správy

Ústredné orgány štátnej správy navrhujú z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov ako optimálne takéto umiestnenie sídiel orgánov miestnej štátnej správy (resp aj ich detašovaných pracovísk) do jednotlivých okresov (tabuľka č. 1) :

Tabuľka č. 1

Návrhy ústredných úradov na umiestnenie jednotlivých orgánov miestnej štátnej správy	
v okrese (resp.
v hlavnom meste Bratislave,
v meste Košiciach, príp. aj v niektorých mestách, ktoré nie sú sídlami okresov)	Expozitúry Úradu vlády SR	Oblastný úrad
životného prostredia	Obvodný úrad
životného prostredia	Oblastná stavebná správa	Vyšší pozemkový úrad	Pozemkový úrad	Vyšší lesný úrad	Lesný úrad	Krajský úrad cestnej dopravy
a pozemných komunikácií	Obvodný úrad cestnej dopravy
a pozemných komunikácií	Územný úrad sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti	Detašované pracoviská Územného úradu sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti	Úrad pre verejné zdravotníctvo
– pobočky	Školský úrad
Štátna školská inšpekcia	Krajský úrad	Obvodný úrad		Počet detašovaných stálych pracovísk obvodného úradu a názvy ich sídiel,
pokiaľ majú byť umiestnené aj mimo terajšieho sídla okresu (SO)	
																			
Bratislavský kraj																			
hlavné mesto Bratislava	n	n		n	n	n	n	n	n	n	n		n	n	n				
Bratislava I																n			
Bratislava II																	1	SO	
Bratislava III																	1	SO	
Bratislava IV			n														1	SO	
Bratislava V																	1	SO	
Malacky						n		n		n	n		n			n	1	Stupava	
Pezinok										n	n		n			n	1	Modra	
Senec						n				n	n		n			n			
																			
Trnavský kraj																			
Trnava	n		n	n	n	n	n	n	n	n	n		n	n	n	n			
Dunajská Streda			n			n		n		n	n		n			n	2	Šamorín,Veľký Meder	
Galanta			n			n				n	n		n			n	2	Sereď,Sládkovičovo	
Hlohovec												n					1	SO	
Piešťany										n	n					n			
Senica			n			n		n		n	n		n			n			
Skalica												n					1	SO,Holíč	
																			
Trenčiansky kraj																			
Trenčín	n		n	n	n	n	n	n	n	n	n		n	n	n	n			
Bánovce nad Bebravou												n					1	SO	
Ilava												n					2	SO,Dubnica nad Váhom	
Myjava												n					2	SO,Stará Turá	
Nové Mesto nad Váhom						n		n		n	n					n			
Partizánske												n					1	SO	
Považská Bystrica			n			n		n		n	n		n			n			
Prievidza		n	n			n		n		n	n		n			n	2	Handlová,Nováky	
Púchov												n					1	SO	
																			
Nitriansky kraj																			
Nitra	n		n	n	n	n	n	n	n	n	n		n	n	n	n	1	Vráble	
Komárno			n			n				n	n		n			n	2	Hurbanovo,Kolárovo	
Levice			n			n		n		n	n		n			n	2	Šahy,Želiezovce	
Nové Zámky			n			n		n		n	n		n			n	2	Štúrovo,Šurany	
Šaľa										n	n		n			n			
Topoľčany			n			n				n	n		n			n			
Zlaté Moravce												n					1	SO	
																			
v okrese (resp.
v hlavnom meste Bratislave,
v meste Košiciach, príp aj v niektorých mestách, ktoré nie sú sídlami okresov)	Expozitúry Úradu vlády SR	Oblastný úrad
životného prostredia	Obvodný úrad
životného prostredia	Oblastná stavebná správa	Vyšší pozemkový úrad	Pozemkový úrad	Vyšší lesný úrad	Lesný úrad	Krajský úrad cestnej dopravy
a pozemných komunikácií	Obvodný úrad cestnej dopravy
a pozemných komunikácií	Územný úrad sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti	Detašované pracoviská Územného úradu sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti	Úrad pre verejné zdravotníctvo
– pobočky	Školský úrad
Štátna školská inšpekcia	Krajský úrad	Obvodný úrad		Počet detašovaných stálych pracovísk obvodného úradu a názvy ich sídiel,
pokiaľ majú byť umiestnené aj mimo terajšieho sídla okresu (SO)	
Žilinský kraj																			
Žilina	n	n	n	n	n	n	n	n	n	n	n		n	n	n	n	1	Rajec	
Bytča												n					1	SO	
Čadca			n			n		n		n			n			n	1	Turzovka	
Dolný Kubín			n			n		n		n	n		n			n			
Kysucké Nové Mesto											n						1	SO	
Liptovský Mikuláš			n			n		n		n	n		n			n	1	Liptovský Hrádok	
Martin			n			n		n		n	n		n			n			
Námestovo												n					1	SO	
Ružomberok			n			n		n		n	n					n			
Turčianske Teplice												n					1	SO	
Tvrdošín												n					2	SO,Trstená	
Banskobystrický kraj																			
Banská Bystrica	n	n	n	n	n	n	n	n	n	n	n		n	n	n	n			
Banská Štiavnica			n								n	n					1	SO	
Brezno			n			n		n		n	n		n			n			
Detva												n					1	SO	
Krupina												n					1	SO	
Lučenec			n			n		n		n	n		n			n	1	Fiľakovo	
Poltár												n					1	SO	
Revúca						n		n				n					1	SO	
Rimavská Sobota			n			n		n		n	n		n			n	2	Hnúšťa,Tornaľa	
Veľký Krtíš			n			n		n		n	n		n			n			
Zvolen			n			n		n		n	n		n			n			
Žarnovica												n					2	SO,Nová Baňa	
Žiar nad Hronom						n		n		n			n			n	1	Kremnica	
Prešovský kraj																			
Prešov	n		n	n	n	n	n	n	n	n	n		n	n	n	n			
Bardejov			n			n		n		n	n		n			n			
Humenné			n			n		n		n	n		n			n			
Kežmarok						n				n	n					n	1	Spišská Stará Ves	
Levoča												n					1	SO	
Medzilaborce											n	n					1	SO	
Poprad			n			n		n		n	n		n			n	2	Svit,Vysoké Tatry	
Sabinov												n					2	SO,Lipany	
Snina								n				n					2	SO,Medzilaborce	
Stará Ľubovňa						n		n		n			n			n			
Stropkov										n			n			n			
Svidník						n		n				n					2	SO,Giraltovce	
Vranov nad Topľou			n			n		n		n	n		n			n	1	Hanušovce nad Topľou	
Košický kraj																			
mesto Košice	n	n		n	n	n	n	n	n	n	n	n	n	n	n				
Košice I			n													n			
Košice II																	1	SO	
Košice III																	1	SO	
Košice IV																	1	SO	
Košice – okolie						n				n			n			n	3	Bidovce,Čaňa,Moldava n.B.	
Gelnica								n				n					1	SO	
Michalovce		n	n			n		n		n	n		n			n	1	Veľké Kapušany	
Rožňava			n			n		n		n	n		n			n	2	Dobšiná,Plešivec	
Sobrance												n					1	SO	
Spišská Nová Ves			n			n		n		n	n		n			n	1	Krompachy	
Trebišov			n			n				n	n		n			n	2	Kráľovský Chlmec, Sečovce	

Pracoviská obvodných úradov, ako aj pracoviská obvodných úradov sociálnych vecí detašované mimo ich sídiel sa navrhujú zriadiť vo všetkých sídlach terajších okresov, ak nebudú sídlami obvodných úradov, a okrem toho 
•	v Bratislavskom kraji aj v mestách Modra a Stupava,
•	v Trnavskom kraji aj v mestách Veľký Meder, Šamorín, Sládkovičovo, Sereď a Holíč,
•	v Trenčianskom kraji aj v mestách Nováky, Handlová, Stará Turá a Dubnica nad Váhom, 
•	v Nitrianskom kraji aj v mestách Štúrovo (pokiaľ nebude sídlom obvodného úradu), Hurbanovo, Kolárovo, Želiezovce, Šahy a Šurany,
•	v Žilinskom kraji aj v mestách Rajec, Turzovka, Trstená a Liptovský Hrádok,
•	v Banskobystrickom kraji aj v mestách Kremnica, Nová Baňa, Fiľakovo, Tornaľa a Hnúšťa,
•	V prešovskom kraji aj v mestách Svit, Vysoké Tatry, Lipany, Spišská Stará Ves, Hanušovce nad Topľou a Giraltovce,
•	v Košickom kraji aj v mestách Plešivec, Dobšiná, Krompachy, Moldava nad Bodvou, Čaňa, Bidovce, Sečovce, Veľké Kapušany a Kráľovský Chlmec (pokiaľ nebude sídlom obvodného úradu). 

Súčasne ústredné orgány navrhujú prípadne doplniť túto sieť podľa špecifických potrieb niektorých úsekov aj o ďalšie detašované stále alebo dočasné pracoviská v niektorých ďalších mestách alebo iných obciach.
Umiestnenie väčšiny orgánov sa v tabuľke uvádza do vzťahu len k územiu okresov preto, aby sa ponechala primeraná voľnosť ministerstvám pri určovaní obce, ktorá má byť v rámci okresu sídlom orgánu miestnej štátnej správy; z toho istého dôvodu sa v Bratislave a v Košiciach uvádza umiestnenie niektorých orgánov len na celomestskej úrovni. Identifikovať umiestnenie orgánov územím okresov možno preto, lebo pri rušení okresných úradov sa majú okresy ako jednotky územného a správneho členenia štátu zachovať, aj keď možno predpokladať ich modifikáciu v niektorej z ďalších etáp reformy miestnej verejnej správy. Pokiaľ sa zvažuje aj možnosť umiestniť niektoré obvodné úrady výslovne do miest, ktoré nie sú sídlami okresov, sú špecifikované aj takéto mestá.
.
Optimalizácia usporiadania úsekovej štruktúry miestnej štátnej správy
Po zhodnotení návrhov príslušných ústredných orgánov štátnej správy, ktoré sa uplatnili aj v Koncepcii usporiadania miestnej štátnej správy, považujeme na zabezpečovanie úloh miestnej štátnej správy za efektívnu a pre občanov za dostatočne dostupnú takúto štruktúru budúcich orgánov miestnej štátnej správy na jednotlivých úsekoch a úrovniach (tabuľka č. 2):
Tabuľka č. 2

Navrhovaná štruktúra orgánov miestnej štátnej správy	
Orgány miestnej štátnej správy a doterajšie úseky (resp. činnosti) KÚ a OÚ v ich pôsobnosti	
krajská úroveň	počet	úroveň nižšia ako krajská	počet	
expozitúry Úradu vlády SR (v sídlach krajov)
úsek kontroly	8			
Krajský úrad životného prostredia
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek starostlivosti o životné prostredie a pre ekologické aspekty územného plánovania 	8	Obvodný úrad životného prostredia
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek starostlivosti o životné prostredie a pre ekologické aspekty územného plánovania	36	
Krajský stavebný úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek územného plánovania okrem ekologických aspektov, stavebného. poriadku, vyvlastňovania a bytovej politiky	8	nezriaďuje sa		
Krajský pozemkový úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre pozemkový úsek a úsek ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu	8	Obvodný pozemkový úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre pozemkový úsek a úsek ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu	46
	
Krajský lesný úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek lesného hospodárstva a poľovníctva	8	Obvodný lesný úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek lesného hospodárstva a poľovníctva 	38	
Krajský úrad cestnej dopravy a pozemných komunikácií
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek dopravy a cestného hospodárstva	8	Obvodný úrad cestnej dopravy a pozemných komunikácií
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek dopravy a cestného hospodárstva	46
	
expozitúry Ústredia sociálnych vecí a služieb zamestnanosti  (v sídlach krajov)
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek sociálnych vecí, rodiny a zamestnanosti	8	Obvodný úrad sociálnych vecí
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek sociálnych vecí, rodiny a zamestnanosti	46
	
		Pracoviská obvodného úradu sociálnych vecí, detašované mimo jeho sídla
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek sociálnych vecí, rodiny a zamestnanosti	75	
expozitúry Úradu pre verejné zdravotníctvo  (v sídlach krajov)
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek štátneho hygienika	8	Úrad pre verejné zdravotníctvo – pobočky
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek štátneho hygienika	46	
Krajský školský úrad
orgán špecializovanej miestnej štátnej správy pre úsek školstva, mládeže a telesnej kultúry	8	nezriaďuje sa		
Krajský úrad
orgán všeobecnej miestnej štátnej správy pre úseky, na ktorých sa nezriaďujú orgány špecializovanej miestnej štátnej správy	8	Obvodný úrad
orgán všeobecnej miestnej štátnej správy pre úseky, na ktorých sa nezriaďujú orgány špecializovanej miestnej štátnej správy	46	
úseky :
bezpečnosti štátu,
všeobecnej vnútornej správy,
správnych evidencií,
živnostenského podnikania,
informatiky,
civilnej ochrany obyvateľstva,
financií, cien a správy majetku štátu		úseky :
bezpečnosti štátu,
všeobecnej vnútornej správy,
správnych evidencií,
živnostenského podnikania,
informatiky,
civilnej ochrany obyvateľstva		
		Pracoviská obvodného úradu, detašované mimo jeho sídla
-	v sídlach terajších okresov stále pracoviská, s pôsobnosťou na všetkých úsekoch obvodného úradu, ktoré nebudú sídlami obvodných úradov,
-	v ďalších sídlach stále alebo dočasné pracoviská s pôsobnosťou diferencovanou na niektoré úseky 	75

(33)

(42)

Poznámka :	názvy novo navrhovaných orgánov miestnej štátnej správy sú upravené podľa Návrhu terminológie v miestnej štátnej správe, ktorý ministerstvo vnútra predkladá na rokovanie vlády súčasne s Návrhom optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov.

Vyhodnotenie pripomienkového konania
k Návrhu optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov

Skrátený postup – dôvod: 	úloha uložená uznesením vlády č. 370 zo 14. mája 2003 s termínom predloženia návrhu vláde do 29. mája 2003
Zoznam oslovených subjektov: (35)	podpredseda vlády SR pre ľudské a menšinové práva a regionálny rozvoj, Úrad vlády SR – splnomocnenec vlády SR pre decentralizáciu verejnej správy, Úrad  vlády SR – sekcia kontroly, Úrad vlády SR – odbor vládnej agendy, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo zdravotníctva SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Národná banka Slovenska, Protimonopolný úrad SR, Štatistický úrad SR, Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, Úrad jadrového dozoru SR, Úrad pre verejné obstarávanie, Úrad priemyselného vlastníctva SR, 8 krajských úradov, Konfederácia odborových zväzov SR, Únia miest Slovenska, Združenie miest a obcí Slovenska
Zaslali do stanoveného termínu: (28)	podpredseda vlády SR pre ľudské a menšinové práva a regionálny rozvoj, Úrad vlády SR – splnomocnenec vlády SR pre decentralizáciu verejnej správy, Úrad  vlády SR – sekcia kontroly, Úrad vlády SR – odbor vládnej agendy, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Národná banka Slovenska, Protimonopolný úrad SR, Štatistický úrad SR, Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, Úrad jadrového dozoru SR, Úrad pre verejné obstarávanie, Úrad priemyselného vlastníctva SR, 6 krajských úradov, Konfederácia odborových zväzov SR, Únia miest Slovenska
Zaslali po termíne: 
Vôbec nezaslali (7):	Ministerstvo financií SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo zdravotníctva SR, 2 krajské úrady
Počet vznesených pripomienok: 21	Vysvetlivky k skratkám v tabuľke:	
Počet akceptovaných: 16 úplne, 1 čiastočne	Z - zásadná	
Počet neakceptovaných: 4	O – obyčajná	
z toho počet zásadných: 0	A – akceptovaná	
Rozporové konanie (s kým, kedy, na akej úrovni, s akým výsledkom): 	nebolo potrebné	Č – čiastočne akceptovaná	
Počet odstránených pripomienok: –	N - neakceptovaná	
Počet neodstránených pripomienok: –		

Kancelária podpredsedu vlády Pála Csákyho		nemá pripomienky				
Úrad vlády SR splnomocnenec vlády SR pre decentralizáciu verejnej správy	1		–	žiada vypustiť z materiálu alternatívu A a použiť výstupy z ním poskytnutého materiálu	O	A		
Úrad vlády SR –
sekcia kontroly		nemá pripomienky				
Úrad vlády SR – odbor vládnej agendy
	2		–	len technické a jazykové pripomienky	O	A		
MDPaT SR	3		–	zásadne trvá na alternatíve B s 8 krajskými úradmi cestnej dopravy a pozemných komunikácií a 46 úradmi cestnej dopravy a pozemných komunikácií	Z	a		
MK SR	4		–	prikláňa sa k alternatíve, ktorá navrhuje zriadenie 46 obvodných úradov 	O	A		
MO SR 	5		–	požaduje v kapitole Odvetvové návrhy organizačného usporiadania miestnej štátnej správy úseky v odvetvovej pôsobnosti Ministerstva obrany SR začleniť do krajských úradov) a obvodných úradov označiť ako „úseky krízového riadenia, mobilizácie ozbrojených síl SR, odvodov a úloh bezpečnostných rád“ 	Z	A		
MP SR	6		–	poznamenáva, že pri 46 prvostupňových pozemkových úradoch by sa zvýšila personálna a finančná náročnosť vybudovania špecializovanej miestnej štátnej správy	O	N	rozdiely medzi 44 a 46 úradmi nemôžu byť  podstatné a je úlohou príslušných vyšších orgánov, aby sa vhodnými organizačnými opatreniami zvýšenie náročnosti odstránilo	
	7		–	považuje za zásadný nedostatok, že v materiáli nie je riešená problematika na úseku vodného hospodárstva a rybárstva	Z	A	zmienka o úseku vypadla v súvislosti s tým, že medzičasom úsek prešiel do pôsobnosti Ministerstva životného prostredia SR, ktoré preň nemá zámer zriadiť samostatné orgány, ale začleniť ho do úradov životného prostredia; úsek sa doplnil do úradov životného prostredia	
	8		–	názvy Vyšší pozemkový úrad, Pozemkový úrad, Vyšší lesný úrad a Lesný úrad považuje za výstižnejšie ako názvy Krajský pozemkový úrad, Obvodný pozemkový úrad, Krajský lesný úrad a Obvodný lesný úrad názvami; prispôsobí sa však zjednotenej terminológii s uplatnením slov „krajský“ a „obvodný“	O	N	označenia „pozemkový úrad a „lesný úrad“ bez ďalšej špecifikácie neoznačuje stupeň orgánu a rozsah ním spravovaného územia a je to súhrnné označenie pre orgány tohto úseku, ktoré súčasne pokrýva aj stupeň obvodu, aj stupeň kraja; názvy „vyšší pozemkový úrad“ a „vyšší lesný úrad“ nie sú vhodné, pretože navodzujú mylnú predstavu, že ide o vyššie územné celky v zmysle ústavy (samosprávne kraje), čiže je to samospráva, nie štátna správa	
MPSVR SR	9		–	v kapitole Návrhy ústredných úradov žiada o zmenu počtu sídiel územných úradov sociálnych vecí a služieb zamestnanosti na 46 a detašovaných pracovísk na 75	O	A		
	10		–	navrhuje nahradiť označenie „obvodný“ označením „územný“, pretože „obvodný“ sa môže chápať ako územie a asociuje návrat do obdobia 1990 – 1996	O	N	neakceptované preto, lebo „územný“ sa vzťahuje na akúkoľvek časť územia, môže znamenať rovnako aj krajský alebo oblastný, regionálny – napr. „územný plán regiónu“, „územné plánovanie“; ako synonymum v zmysle „obvodný“ slovo „územný“ neuvádza ani Krátky slovník slovenského jazyka, ani Synonymický slovník slovenčiny; označenie „obvodný“ i „krajský“ bolo uvítané v pripomienkovom konaní k návrhu terminológie napr. KÚ Trnava a označenie „krajský“ KÚ Nitra, ktorý označenia „vyšší“, „regionálny“ a „oblastný považuje za nejasné a aj pre zahraničie nečitateľné	
MS SR		nemá pripomienky, odporúča alternatívu B				
MŠ SR		nemá pripomienky, prikláňa sa k alternatíve B				
MVRR SR		nemá pripomienky				
MŽP SR	11		–	obvodné úrady neoznačovať ako rozpočtové organizácie, ale uviesť, že ich MŽP SR navrhuje zapojiť na rozpočet oblastných úradov , s administratívno-správnou subjektivitou 	O	A		
	12		–	v tab. 1 vyznačiť sídla obvodných úradov životného prostredia Bratislava IV, Trenčín, Banská Štiavnica, Košice I a Rožňava; nevyznačovať Bratislavu – mesto, Nové Mesto nad Váhom, Revúcu, Žiar nad Hronom, Košice - mesto	O	A		
NBS		nemá pripomienky				
PÚ SR 		nemá pripomienky				
ŠÚ SR		nemá pripomienky				
ÚGKK SR		nemá pripomienky				
ÚJD SR		nemá pripomienky				
ÚVO SR		nemá pripomienky				
ÚPV SR		nemá pripomienky				
KÚ B. Bystrica	13		–	upozorňuje, že podľa zák. č. 139/2003 je stavebný poriadok a územné plánovanie okrem ekologických aspektov v rezorte MVRR SR a ekologické aspekty územného plánovania v rezorte MŽP SR 	O	A		
KÚ Nitra		nemá pripomienky				
KÚ Trenčín	14		–	v oblasti všeobecnej miestnej štátnej správy považuje alternatívu A  za úplne nevhodnú 	O	A		
	15		–	umiestnenie oblastných úradov životného prostredia v Prievidzi a Michalovciach a ich neumiestnenie v Trnave, Nitre a Trenčíne pokladá za nevhodné	O	N		
	16		–	za nevhodné pokladá aj umiestnenie Územného úradu sociálnych vecí v Púchove (namiesto Považskej Bystrice), navrhuje vytvoriť takéto úrady v Trenčíne, Bánovciach n. B., Novom Meste n. V., Považskej Bystrici a v Prievidzi, ako aj detašované pracoviská v Ilave, Dubnici n. V., Myjave, Starej Turej, Partizánskom, Púchove, Handlovej a Novákoch	O	A		
	17		–	považuje za nevyhnutné zriadiť špecializovanú miestnu štátnu správu v školstve aj na úrovni nižšej ako krajskej 	O	N		
KÚ Trnava	18		–	odporúča uplatniť alternatívu B, neuvádzať v návrhu uznesenia alternatívu A	O	A		
KÚ Žilina	19		–	chýba orgán miestnej štátnej správy II. stupňa na úseku sociálnych vecí, rodiny a zamestnanosti, ako aj na úseku zdravotnej starostlivosti a verejného zdravotníctva; odporúča uviesť, že na úrovni kraja budú vytvorené expozitúry príslušného ústredného orgánu, resp inéhoúradu 	O	A	súhlasí s názvami úradov  - sú jednoduché a zrozumiteľné	
Konfederácia odborových zväzov SR		nemá pripomienky				
Únia miest Slovenska	20		–	výhrada ku krátkosti termínu na pripomienkové konanie	O	A	vzhľadom na krátkosť lehoty medzi dňom zadania (14.5.2003) a pevne určeným dňom predloženia (29.5.2003), ako aj na charakter úlohy nebolo reálne možné určiť dlhší termín	
	21		–	navrhuje materiál prepracovať a predložiť v jednom zdôvodnenom variante pri dodržaní týchto zásad a kritérií
-	minimalizovať delené kompetencie
-	minimalizovať na nevyhnutnú mieru prenesený výkon miestnej štátnej správy na samosprávu
-	úlohy – kompetencie, ktoré majú samosprávny charakter umiestniť v obci, resp. na spoločnom obecnom úrade (dostupnosť pre občana cca 20 minút – maximálne 2,5 hodiny)
-	úlohy – kompetencie, ktoré majú štátnosprávny vykonávať prostredníctvom miestnej špecializovanej štátnej správy v sídle dnešného okresu a podľa možnosti sústrediť (možnosť úspory obslužných činností a prehľadnosť pre občana – maximálna dostupnosť 2,5 hodiny)
-	úlohy – kompetencie miestnej štátnej správy, ktoré bude efektívnejšie realizovať prostredníctvom preneseného výkonu umiestniť na spoločnom obecnom úrade (v maximálnej vzdialenosti od občana v rámci mestského úradu dnešného okresného sídla).	O	Č	v krátkej lehote medzi dňom zadania (14.5.2003) a termínom predloženia  (29.5.2003) sa uvedené zásady a kritériá v dosiahnuteľnej miere dodržali 	

–	

Návrh 

Komuniké

Vláda Slovenskej republiky dňa .................................. prerokovala a schválila Návrh optimalizácie usporiadania miestnej štátnej správy z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov a uložila príslušným ministrom uplatniť ho v ich odvetvovej pôsobnosti v rámci pripravovaných návrhov zákonov, v ktorých sa určia orgány miestnej štátnej správy na vykonávanie štátnej správy na úsekoch, ktoré sú v pôsobnosti terajších krajských úradov a okresných úradov.

Príloha

Zásady terminológie orgánov miestnej štátnej správy

(Výňatok z Návrhu terminológie v miestnej štátnej správe,
ktorý ministerstvo vnútra predkladá súčasne na rokovanie vlády)

Vo vzťahu k úlohe, ktorou vláda uložila ministrovi vnútra v bode B.4 uznesenia č. 370/2003 zo dňa 14. mája 2003 predložiť návrh terminológie v miestnej štátnej správe, je zrejmé, že názvy jej jednotlivých orgánov, ktoré sa uplatnili v Koncepcii usporiadania miestnej štátnej správy, treba považovať za pracovné a zaoberať sa v rámci predkladaného materiálu ich zjednotením (unifikáciou) v tých ich častiach, ktoré majú vyjadrovať spoločné aspekty postavenia, začlenenia charakteru týchto orgánov. Ide teda o to, aby názvy jednotlivých orgánov miestnej štátnej správy boli rozdielne len v tom, v čom sú rozdielne tieto orgány, pretože tak sa stane celá sústava miestnej štátnej správy transparentnejšou a prehľadnejšou pre občanov i pre právnické osoby.
Vo vzťahu k takémuto ponímaniu úlohy danej vládou je potrebné zvlášť uvážiť, či je opodstatnené
•	označovať viacúsekové orgány vyššieho stupňa ako „krajské“, zatiaľ čo iné, im analogické jednoúsekové orgány vyššieho stupňa ako „oblastné“ (resp. ako „regionálne“ alebo „vyššie“),
•	označovať orgány nižšieho stupňa ako „obvodné“ (resp. ako „územné“) bez rozlišovania toho, či sú viacúsekové alebo jednoúsekové, prípadne vyjadrovať ich stupeň len nepriamo použitím všeobecného úsekového označenia, ktoré však významovo pokrýva aj súhrn všetkých orgánov úseku,
•	používať slovo „orgán“ (prípadne „správa“) aj ako súčasť názvu, alebo či označovať všetky orgány miestnej štátnej správy ako „úrady“,
•	používať mnohoslovné názvy, popisujúce všetky úseky pôsobnosti orgánov, alebo stručnejšie krátke názvy, ktoré však nie sú úplné.

V súlade so všeobecne prijímanými princípmi odbornej terminológie mali by názvy novo navrhovaných orgánov miestnej štátnej správy:
•	vyjadrovať ich celkové inštitucionálne postavenie ako orgánov miestnej štátnej správy,
•	vyjadrovať ich začlenenie v hierarchizovanom systéme orgánov miestnej štátnej správy,
•	pri orgánoch s pôsobnosťou len pre jeden úsek alebo pre malý počet úsekov špecifikovať aj ich úsekový charakter,
•	špecifikovať lokalizáciu orgánov miestnej štátnej správy v území, a tým ich odlišovať od ostatných orgánov rovnakej hierarchickej úrovne a rovnakého úsekového charakteru,
•	byť čo najstručnejšie, avšak nie na úkor vyjadrenia špecifickosti orgánov.

Vzhľadom na to bude primerané:
1.	Vyjadriť v názvoch celkové inštitucionálne postavenie týchto orgánov
•	slovom „úrad“ ak tieto orgány budú vykonávať prevažne rozhodovanie o právach a povinnostiach fyzických a právnických osôb, pretože na Slovensku toto slovo ustálenou a najstručnejšou formou vyjadruje základnú charakteristiku postavenia, funkcií a činnosti takýchto inštitúcií;
•	iným vhodným slovom, ktoré by vyjadrovalo základnú charakteristiku postavenia, funkcií a činnosti takýchto inštitúcií v tých prípadoch, keď tieto orgány budú vykonávať prevažne iné činnosti ako rozhodovanie o právach a povinnostiach fyzických a právnických osôb.
V názvoch orgánov miestnej štátnej správy nahradiť slovo „orgán“ slovom „úrad“, pretože lepšie vyjadruje ich postavenie; označenie „orgán“ je vhodnejšie používať ako súčasť názvov iných orgánov štátu a na popis . Rovnako je vhodné vyhnúť sa v ich názvoch aj slovu „správa“, ktoré sa vzťahuje na celok verejnej správy a na jej pôsobenie
2.	Rozlíšiť v názvoch týchto orgánov stupeň ich postavenia v hierarchizovanom systéme orgánov štátnej správy na príslušnom úseku, na tento účel je vhodné
•	označenie „krajský“ použiť pre vyšší stupeň všetkých orgánov miestnej štátnej správy (čiže s mnohoúsekovou pôsobnosťou, ako aj s pôsobnosťou na jednom alebo na malom počte úsekov);
•	na nižšom stupni uplatniť pre všetky orgány miestnej štátnej správy (čiže s mnohoúsekovou pôsobnosťou, ako aj s pôsobnosťou na jednom alebo na malom počte úsekov) označenie „obvodný“ s prihliadnutím na to, že označenie „okresný“ pre tieto orgány nie je prijateľné vzhľadom na zrušenie okresných úradov, zakotvené v programovom vyhlásení vlády.
Vynechávať z názvu označenie stupňa orgánu a označovať ich teda napr. len ako „úrad“ by nebolo správne ani pri orgánoch nižšieho stupňa, pretože by sa rovnako označovali úrady tohto stupňa a úrady súhrnu všetkých stupňov, čo by bolo mätúce.
3.	Územne rozlíšiť orgány rovnakej hierarchickej úrovne a rovnakého úsekového charakteru je najjednoduchšie špecifikáciou ich lokalizácie v území názvom ich sídla, napr. „Obvodný úrad životného prostredia v Prievidzi“, pretože je to vhodnejšie ako označovanie prídavným menom, ktoré by bolo vo viacerých prípadoch komplikované, ťažkopádne a bežnej reči nepoužívateľné (napr. „novomestskonadvážsky“, „kysuckonovomestský“, „vranovskonadtopliansky“). 
4.	Aby označenie orgánov miestnej štátnej správy bolo čo najstručnejšie, neuvádzať v názvoch teritoriálne celky územného obvodu ich pôsobnosti („Obvodný úrad životného prostredia v Prievidzi pre okresy Prievidza a Partizánske“); bude postačovať, keď územné obvody pôsobnosti jednotlivých orgánov budú občanom i právnickým osobám k dispozícii nielen na informačných materiáloch tohto úradu, ale i na všetkých obecných úradoch, ako aj v sieti internetu.
5.	Vnútorné organizačné jednotky, na ktoré sa budú členiť orgány miestnej štátnej správy, označovať ako „odbory“ (v prípade dvojúrovňového členenia jednotky v rámci odborov ako „oddelenia“; jednotky v rámci detašovaných pracovísk označovať ako „oddelenia“.
Nadväzne na označovanie jednotiek orgánov ponechať zaužívané označovanie funkcií ich najvyšších predstaviteľov slovom „prednosta“ (do úvahy by prichádzalo aj označovanie „riaditeľ“, ktoré je však obvyklejšie v hospodárskej sfére a vo službách); na označovanie funkcií vedúcich detašovaných pracovísk, ako aj na označovanie funkcií riadiacich pracovníkov nižšieho stupňa používať slovo “vedúci“.

C:\!Moje dokumenty\ref_2003\Optimalizácia_MSŠ_052003vláde.doc
29. 5. 2003.
Vypracoval :	Ing. V. Volko, OMŠSS ....................................................................
Predkladá :	JUDr. G. Petrík, riaditeľ OMŠSS SVS .............................................