Príloha 2

Synchronizácia vo vývoji ekonomík SR a EÚ a symetria ich reakcií na šoky

Synchronizácia hospodárskych cyklov

Pozrime sa aká je synchronizácia hospodárskych cyklov Slovenska (a ostatných kandidátskych krajín) s hospodárskymi cyklami EÚ. Použijeme výsledky prác viacerých autorov, ktorí sa sústredili na dva ukazovatele: mieru rastu HDP a mieru inflácie. Výsledky sú znázornené na nasledovnom obrázku:

Obr. 1 Korelácia rastu HDP a inflácie s eurozónou. Korelácia za Slovensko je vypočítaná z údajov za obdobie 1993-2000 (zdroj Hagara).

Na obr.1 vidíme, že korelácia rastu HDP eurozóny a Slovenska (ako aj väčšiny kandidátskych krajín) je mierne pozitívna t.j. hospodárske cykly eurozóny a Slovenska sú veľmi slabo (ale predsa len) synchronizované. Táto slabá synchronizácia je okrem iného spôsobená tým, že zatiaľ čo v ekonomikách krajín EÚ pôsobia trhové mechanizmy už dlhé obdobie, prístupové krajiny sú iba v procese transformácie svojich ekonomík. Tento proces je charakterizovaný prijímaním (z hľadiska fungujúcej trhovej ekonomiky) neštandardných opatrení – vo všetkých oblastiach hospodárskeho a spoločenského života treba zavádzať reformy, vyžadujúce obrovské náklady; na to aby sa hospodárske subjekty adaptovali na nové podmienky treba zavádzať rôzne stabilizačné obdobia. Postupom času sa bude rozsah týchto opatrení zmenšovať čo nepochybne povedie k väčšej synchronizácii.

Symetria šokov

Na to, akým smerom sa synchronizácia hospodárskych cyklov dvoch ekonomík bude vyvíjať, má zásadný vplyv to, ako tieto ekonomiky reagujú na ponukové a dopytové šoky. Ak reagujú skôr symetricky tak je pravdepodobné, že časom sa tieto ekonomiky zosynchronizujú. Výsledky korelácií medzi dopytovými a ponukovými šokmi v rôznych krajinách sú zhrnuté v nasledovnom obrázku2:

Obr. 2 Korelácia ponukových a dopytových šokov medzi danou krajinou a eurozónou. Korelácia za Slovensko je vypočítaná z údajov za obdobie 1993-2000 (zdroj Hagara).

Ako vidno z obrázka 2, korelácia šokov (ponukových aj dopytových) medzi Slovenskom a eurozónou je takmer nulová to znamená, že ekonomika SR reaguje na ponukový aj dopytový šok neutrálne voči eurozóne. Dá sa povedať, že aj reakcie ekonomík ostatných prístupových krajín (snáď s výnimkou Poľska a Maďarska) sú podobné (slabo symetrické resp. slabo asymetrické) s eurozónou. Na druhej strane vidíme, že reakcia krajín ako Španielsko (do istej miery aj Grécko a Portugalsko) je v súčasnosti silne symetrická s eurozónou, hoci v období ich vstupu do EMÚ sa správali podobne ako v súčasnosti SR. Z uvedeného sa dá usudzovať, že v dôsledku užšej spolupráce a intenzívnejšej obchodnej výmeny bude dochádzať k vyššej symetrii reakcií na šoky ako aj k vyššej synchronizácii ekonomických cyklov medzi SR (a ostatnými pristupujúcimi krajinami) a eurozónou.

Ekonomická otvorenosť

To, že ekonomická otvorenosť SR rastie,  je evidentné z nasledujúcich tabuliek:

1993	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
71%	80%	91%	102%	113%	127%	133%	166%	187%	189%	
Tab. 1 Otvorenosť ekonomiky – (Export+Import)/HDP v %  (zdroj NBS)

Otvorenosť ekonomiky SR rastie a blíži sa k hodnote 200%.

V súvislosti so vstupom SR do EÚ je dôležité, aký podiel na zahraničnom obchode SR má EÚ.

Rok	1993	1996	1998	1999	2000	2001	2002	
Import	28%	37%	50%	52%	49%	50%	50%	
Export	30%	41%	55%	59%	59%	60%	61%	
Tab. 2 Podiel EÚ na exporte a importe SR (v %). (zdroj Štatistický úrad SR)

Vidíme, že podiel zahraničného obchodu s krajinami EÚ sa zvyšuje. Ak navyše predpokladáme, že spolu so SR vstúpia do EÚ aj okolité krajiny, ktoré sa podieľajú na slovenskom vývoze ďalšími zhruba 25%, tak celkový podiel rozšírenej EÚ bude nad takmer 90 %. 

Téza, že väčšia ekonomická otvorenosť a užšia hospodárska spolupráca automaticky vedie ku konvergencii hospodárskych cyklov, však nemusí byť celkom pravdivá. Krugman (1993) predložil alternatívny pohľad na danú problematiku. Podľa neho bližšie obchodné vzťahy vedú k lepšej alokácii zdrojov a vyššej špecializácii produkcie jednotlivých krajín. Tým, že priemyselná výroba v jednotlivých krajinách sa stáva úzko špecializovaná, ekonomiky týchto krajín sú zraniteľnejšie a náchylnejšie reagovať asymetricky na šoky. To znamená, že s rastúcou špecializáciou výroby jednotlivých krajín rastie divergencia ich hospodárskych cyklov. Jedným z opatrení, ktoré môže zabrániť tomuto scenáru, je rozvoj vnútroodvetvového zahraničného obchodu t.j. výmeny tovarov prebiehajúcej medzi rôznymi krajinami v rovnakých odvetviach. Takýto druh výmeny tovarov zabezpečí rozvíjanie rovnakých odvetví v zúčastnených krajinách a teda podobnú štruktúru hospodárstva.

Integrácia vnútroodvetvového obchodu

Na meranie stupňa integrácie vnútroodvetvového obchodu sa používa Grubel-Lloyd index (GLI), ktorý vyjadruje podiel objemu vnútroodvetvového obchodu na celkovom objeme obchodnej výmeny medzi dvoma krajinami. Hodnota tohto indexu pre ČSFR (vzhľadom k EÚ) v roku 1989 bola 39.8%  a očakávalo sa, že bude klesať, nakoľko sa predpokladalo, že vo východo-európskych ekonomikách bude tendencia špecializácie výrobných odvetví náročných na pracovnú silu a suroviny. Tento predpoklad sa nepotvrdil. Pre SR ako aj pre ostatné prístupové krajiny sa hodnota GLI indexu zvyšuje a približuje sa k hodnotám GLI indexov krajín EÚ.

	ČSFR	ČR	SR	Írsko	Nemecko	
1989	39.83	X	X	59.41	66.15	
1990	43.02	X	X	58.04	75.15	
1991	47.18	X	X	58.40	79.96	
1992	50.62	X	X	56.37	78.52	
1993	X	56.03	40.45	55.31	79.59	
1994	X	58.90	44.43	53.21	80.23	
1995	X	61.07	48.12	50.64	80.59	
1996	X	62.67	50.77	51.28	79.97	
1997	X	66.49	50.01	48.94	80.15	
1998	X	68.04	44.56	45.43	80.19	
Tab. 3 GLI index vybraných krajín vzhľadom k EÚ (zdroj Fidrmuc 2001)

Z tabuľky 3 vidíme, že hodnota GLI pre SR od roku 1996 (po rok 1998, čo je posledný údaj, ktorý máme k dispozícii) klesá. Nie je isté, či je to trend alebo len prechodná zmena, avšak v tejto súvislosti treba upozorniť na možné riziká vyplývajúce z jednostrannej orientácie slovenskej ekonomiky na automobilový priemysel (Volkswagen, PSA).

V nasledujúcej tabuľke je uvedená štruktúra zahraničného obchodu SR podľa tried nomenklatúry SITC.

Druh tovaru	Dovoz 1993	Dovoz 2001	Vývoz 1993	Vývoz 2001	
Potraviny	7.3%	4.6%	5.5%	2.7%	
Nápoje	1.5%	0.8%	0.9%	0.4%	
Surové materiály	5.2%	3.7%	4.9%	3.3%	
Nerastné palivá	20.9%	15.2%	4.9%	6.6%	
Oleje a tuky	0.2%	0.3%	0.1%	0.1%	
Chemikálie	11.4%	10.3%	12.0%	7.3%	
Trhové výrobky	15.1%	18.5%	38.8%	27.3%	
Stroje a zariadenia	29.3%	37.6%	19.4%	38.5%	
Priemyselné výrobky	9.0%	9.0%	13.4%	13.5%	
Ostatné	0.2%	0.0%	0.1%	0.1%	
Tab. 4 Komoditná štruktúra zahraničného obchodu SR (Štatistický úrad SR)

Nasledujúca tabuľka uvádza akým percentom sa na zahraničnom obchode podieľa dovoz a vývoz do krajín EÚ rozšírenej o CEFTA.

Druh tovaru	Dovoz 2001	Vývoz 2001	
Potraviny	5.0%	2.6%	
Nápoje	1.0%	0.5%	
Surové materiály	2.5%	3.3%	
Nerastné palivá	3.1%	7.2%	
Oleje a tuky	0.4%	0.2%	
Chemikálie	12.0%	7.0%	
Trhové výrobky	22.3%	26.9%	
Stroje a zariadenia	43.6%	38.9%	
Priemyselné výrobky	10.1%	13.4%	
Ostatné	0.0%	0.0%	
Tab. 5 Komoditná štruktúra zahraničného obchodu SR s EÚ 
rozšírenej o CEFTA (Štatistický úrad SR)

Zhrnutie

K úspešnému zavedeniu eura na Slovensku je dôležitá synchronizácia hospodárskych cyklov Slovenska a eurozóny. Proces symetrizácie rastie s prehlbujúcou sa spoluprácou v zahraničnom obchode. Tento obchod by sa však mal uskutočňovať medzi jednotlivými krajinami v rámci rovnakých odvetví ( t.j. mala by sa zvyšovať intenzita vnútroodvetvového obchodu), čím by sa predišlo úzkej špecializácii slovenskej ekonomiky.