Title: Návrh na podanie prihlášky Slovenskej republiky k
Author: MZV

Návrh Rámcovej smernice pre rokovanie o pristúpení Slovenskej republiky 
k Dohode o  Európskom hospodárskom  priestore. 

Všeobecná charakteristika

Rokovania o pristúpení kandidátskych krajín EÚ k Dohode o Európskom hospodárskom priestore budú prebiehať po dobu troch mesiacov a budú mať bilaterálny charakter. Na jednej strane bude 15 členských krajín a 10 kandidátskych krajín Európskej únie, na druhej strane Nórske kráľovstvo, Lichtenštajnské kniežatstvo a Islandská republika. Počas rokovaní je Európska komisia hovorcom len pre súčasné členské krajiny Európskej únie  na základe mandátu schváleného Radou Európskej únie pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy. Kandidátske krajiny v rámci rokovaní uplatňujú svoje požiadavky na základe  schváleného mandátu. 

Okruhmi otázok pre rokovanie s krajinami Európskeho združenia voľného obchodu pridružených v Európskom hospodárskom priestore bude problematika prechodných období, morské produkty, poľnohospodárske produkty a finančné nástroje.

Prechodné obdobia

Európska komisia, krajiny EEA/EFTA (Nórsko, Island a Lichtenštajnsko) ako aj  kandidátske krajiny EÚ nebudú v rámci rokovaní požadovať žiadne dodatočné prechodné obdobia. Tie prechodné obdobia, vrátane výnimiek, ktoré boli vynegociované v rámci prístupového procesu, sa budú aplikovať aj pre Európsky hospodársky priestor, pokiaľ sú aj predmetom a obsahom Dohody o Európskom hospodárskom priestore.

Návrh postupu na rokovania: Slovenská republika nebude v rámci rokovaní požadovať žiadne dodatočné prechodné obdobia.

Morské produkty - ryby

Podľa vyjadrenia Európskej komisie nie je možné trvalé udržanie voľného obchodu medzi krajinami EEA/EFTA a kandidátskymi krajinami aj po ich vstupe do EÚ. Túto pozíciu má aj v mandáte pre rokovanie s EEA/EFTA. 

Na druhej strane cieľom krajín EEA/EFTA je udržať súčasné podmienky obchodu s rybami dohodnuté s kandidátskymi krajinami EÚ v rámci existujúcich bilaterálnych dohôd o voľnom obchode. V opačnom prípade bude Nórsko a Island žiadať kompenzácie. Pokiaľ EK v minulosti poskytla kompenzácie, tak to bolo vo forme kvót. Na toto je EK pripravená aj teraz. Podľa krajín EFTA je administrácia kvót veľmi náročná. Prípadné udelenie kvót bude závisieť od toho, koľko prispejú krajiny EEA/EFTA na finančný nástroj, či a v akom rozsahu otvoria prístup do sektora spracovania rýb a do akej miery budú ochotné participovať na spoločnej rybárskej politike (Common Fisheries Policy). Krajiny EEA/EFTA už v minulosti návrhy EK v tejto oblasti neprijali a presadzovali uplatňovanie svojej politiky a zachovanie slobôd, ktoré v tejto oblasti využívali. 

Obchod s morskými produktmi v relácii SR-EEA/EFTA, na rozdiel od krajín Poľska, Estónska, Litvy a Lotyšska, ktoré majú mimoriadny záujem udržať súčasný obchod s rybami podľa dohôd o voľnom obchode, nie je pre Slovenskú republiku prioritný. V priebehu roku 2001 bolo z Islandu a Nórska dovezených 754 tisíc kg morských produktov v celkovej hodnote cca 40 miliónov SKK. V priebehu roka 2002 (I. - X.) bolo dovezených 367 tisíc kg morských produktov v celkovej hodnote cca 21 miliónov SKK. 

Návrh postupu na rokovania: Slovenská republika v rámci rokovaní o otázkach týkajúcich sa obchodu s rybami nebude predkladať osobitné požiadavky. 

Poľnohospodárske a spracované poľnohospodárske produkty
	
Základom problematiky základných a spracovaných poľnohospodárskych výrobkov sú kvóty. V rámci krajín EEA neexistuje voľný obchod s týmito výrobkami, vzájomný obchod EÚ-EFTA je limitovaný a zo strany krajín EEA/EFTA veľmi chránený. EK v súčasnej dobe rokuje s EFTA o revízii kvót, ale len s prihliadnutím na súčasný počet členov EÚ. Zámerom revízie zo strany EK je liberalizácia a dohodnutie vyšších kvót. Pre rozšírenú EÚ (15+10) má  EK zámer požadovať od  krajín EEA/EFTA  v rámci rokovaní nárast kvót o 20 %.
		
Návrh postupu na rokovania: Slovenská republika v rámci rokovaní o otázkach týkajúcich sa obchodu s poľnohospodárskymi a spracovanými poľnohospodárskymi produktmi nebude predkladať osobitné požiadavky.

Finančné nástroje

V oblasti finančných nástrojov EK požaduje od krajín EEA/EFTA vyššie a  trvalé príspevky do štrukturálnych fondov EÚ. V tejto otázke bude EK presadzovať základný princíp, t. j. podieľať sa na nákladoch vnútorného trhu. Uvedenú požiadavku má EK v mandáte pre rokovanie. Pozícia EK vychádza z toho, že krajiny EEA/EFTA využívajú výhody vnútorného trhu EÚ a zároveň si môžu chrániť svoje odvetvia. Podľa vyjadrenia EK, krajiny EEA/ EFTA neplatia plnú cenu za prístup na vnútorný trh EÚ a do fondov EÚ prispievajú zatiaľ len symbolicky. Krajiny EFTA prispievajú v súčasnej dobe do štrukturálnych fondov čiastkou 23 mil. euro ročne. EK je pripravená zohľadniť rozšírenie EÚ od 1. 5. 2004 a predbežne navrhnuté teoretické čiastky čistých príspevkov pre rok 2004 pomerne upraviť. Pre Nórsko je uvažovaná čiastka 364 mil. euro (pôvodne 546 mil. euro), Island 18 mil. euro (pôvodne 27 mil. euro) a Lichtenštajnsko 1,8 mil. euro (pôvodne 2,7 mil. euro). Nové členské krajiny EÚ budú poberateľmi pomoci zo štrukturálnych fondov EÚ. Práve pre tieto krajiny by mali byť zvýšené príspevky EFTA prioritne určené. 

Návrh postupu na rokovania: Slovenská republika v rámci rokovaní o finančných nástrojoch bude podporovať postoj EK o zvýšenie príspevkov krajín EEA/EFTA do štrukturálnych fondov EÚ. 

Rámcová smernica pre rokovanie o pristúpení Slovenskej republiky k Dohode o  Európskom hospodárskom  priestore:

1.	Slovenská republika nebude v rámci rokovaní požadovať žiadne dodatočné prechodné obdobia.

2. Slovenská republika v rámci rokovaní o otázkach týkajúcich sa obchodu s rybami, poľnohospodárskymi a spracovanými poľnohospodárskymi produktmi nebude predkladať osobitné požiadavky.

3. Slovenská republika v rámci rokovaní o finančných nástrojoch bude podporovať postoj EK o zvýšenie príspevkov krajín EEA/EFTA do štrukturálnych fondov EÚ.

* * *