N Á V R H 
                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                     
V y h l á š k a 
Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky

z ............2002

o  vykonaní niektorých ustanovení zákona o ovzduší 

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky podľa  § 29 ods. 2 písm. a) zákona č. ...../ 2002 Z. z. o ochrane ovzdušia ustanovuje:

Všeobecné ustanovenia

§ 1
Predmet úpravy

    Táto vyhláška určuje
 a) emisné  limity a   doba   potrebná  na  ich  dosiahnutie, b)všeobecné   podmienky 
 b) prevádzkovania  zdrojov  znečisťovania,  podmienky a doba 
     potrebná na ich dosiahnutie,
 c) zoznam znečisťujúcich látok, pre ktoré sa určujú limity znečisťovania,
 d)  kategorizácia  veľkých  zdrojov  znečisťovania a  stredných  zdrojov znečisťovania,
 e)  podmienky zabezpečenia  rozptylu emisií  znečisťujúcich látok. 

§ 2
Zoznam znečisťujúcich látok a kategorizácia veľkých zdrojov znečisťovania a stredných zdrojov znečisťovania

          (1) Zoznam  znečisťujúcich látok,  pre ktoré  sa určujú limity znečisťovania, je uvedený v prílohe č. 1.

          (2) Kategorizácia   veľkých   zdrojov  znečisťovania  a   stredných  zdrojov  znečisťovania je uvedená v prílohe č. 2. 

§ 3
           (1) Jestvujúci zdroj je                   
a)  zdroj uvedený do prevádzky do 31. marca 1998,
b)  zdroj,  pre ktorý  sa  vydalo stavebné povolenie  alebo obdobné povolenie do 31. marca 1998 a  ktorý bol uvedený do prevádzky do 31. marca 2001,
c)  zdroj spĺňajúci podmienky podľa písmena a) alebo b), ak sa pri jeho  zmene vydalo  nové stavebné  povolenie po  1. apríli 1998, pričom  nedôjde  k  zmene  princípu  celej  technológie  alebo k obnove celého zdroja.
(2) Nový zdroj je  zdroj,  ktorý nie je  uvedený v  odseku 1.
        
§ 4
Emisné limity

            (1) Všeobecne  platné  emisné  limity  pre  znečisťujúce látky a všeobecné  podmienky  prevádzkovania  zdrojov  znečisťovania  sú uvedené v prílohe č. 3.

            (2) Emisné limity pre vybrané znečisťujúce látky pri vybraných technológiách a  zariadeniach a všeobecné podmienky prevádzkovania zdrojov znečisťovania sú uvedené v prílohe č. 4.

            (3) Všeobecne  platné  emisné limity  pre  znečisťujúce  látky uvedené v  prílohe č. 3 platia  pre všetky veľké  zdroje znečisťovania a stredné zdroje  znečisťovania s  výnimkou zdrojov  a znečisťujúcich látok, pre ktoré je v prílohe č. 4 ustanovené inak.

             (4) Veličiny,  jednotky   a  prepočtové  vzťahy,   ktorými  sú vyjadrené emisné limity, sú uvedené v prílohe č. 5.

            (5) Emisný   limit  vyjadrený  ako  hmotnostná   koncentrácia, hmotnostný  tok  alebo  emisný  stupeň  platí   pre  každé  miesto vypúšťania odpadových plynov do  ovzdušia zo zdroja znečisťovania, zariadenia alebo  z inej súčasti  zdroja, za ktorým  už nedochádza k ďalšiemu čisteniu týchto plynov ak v prílohe č. 4 nie je určené inak.

            (6) Ak  je  emisný  limit  vyjadrený  ako hmotnostné  množstvo znečisťujúcej látky vztiahnuté na  jednotku produkcie alebo výkonu (ďalej len  "emisný faktor"), pre  zdroj znečisťovania alebo  jeho časť platí emisný limit podľa prílohy č. 4. 
         
            (7) Emisný limit určený pre nový zdroj znečisťovania, vyjadrený ako hmotnostná koncentrácia, hmotnostný tok alebo emisný stupeň platí aj pre každé miesto vypúšťania odpadových plynov z častí, technologických celkov alebo zariadení jestvujúceho zdroja znečisťovania (ďalej len “časť zdroja”), ak orgán ochrany ovzdušia v prípade modernizácie alebo dobudovania zdroja vydá  súhlas na  zmenu jestvujúceho zdroja znečisťovania  po 1. januári 2001 a odvádzané odpadové plyny z týchto častí zdroja nie sú napojené na spoločné čistiace zariadenie s inými časťami zdroja.  V prípade, ak 70 % a viac odpadových plynov napojených na čistiace zariadenie pochádza z častí zdroja povolených orgánom ochrany ovzdušia po 1. januári 2001, platia pre odpadové plyny z čistiaceho zariadenia emisné limity pre nové zdroje znečisťovania. Ak  sú pre zdroj znečisťovania v prílohe č. 4 osobitne určené emisné limity platné pre nové zdroje znečisťovania, pre ktoré začne konanie o vydanie súhlasu na povolenie stavby po 31. decembri 2001, potom za uvedených podmienok platia tieto limity aj pre časti zdroja povoľované po 31. decembri 2001. 

§ 5
Podmienky dodržania emisného limitu
        
         (1) Pri   použití  technických   prostriedkov  na  kontinuálne monitorovanie hodnôt veličín, ktorými je vyjadrený emisný limit (ďalej  len  "emisná  hodnota"),  sa  emisný  limit  vyjadrený ako hmotnostná  koncentrácia,  hmotnostný   tok  alebo  emisný  stupeň považuje za dodržaný, ak sú súčasne splnené tieto podmienky:
a) všetky polhodinové  stredné emisné hodnoty sú  nižšie alebo sa rovnajú dvojnásobku hodnoty emisného limitu,
b) všetky priemerné emisné hodnoty za deň zistené ako aritmetický  priemer  polhodinových  stredných  emisných  hodnôt  sú nižšie alebo sa rovnajú hodnote  emisného limitu; do denného priemeru sa započíta iba doba skutočnej prevádzky zdroja,
c) najmenej  95%  polhodinových   stredných  emisných  hodnôt  za  kalendárny  mesiac  je  nižších  alebo  sa  rovná  1,2-násobku hodnoty emisného limitu.

        (2) Pri  jednorazovom  meraní  sa  emisný  limit vyjadrený ako hmotnostná  koncentrácia,  hmotnostný   tok  alebo  emisný  stupeň považuje za dodržaný, ak sú súčasne splnené tieto podmienky:
a)  aritmetický priemer jednotlivých emisných hodnôt zistených pri prevádzke  technológie  v  súlade  s  platnou dokumentáciou je nižší alebo sa rovná hodnote emisného limitu,
b) všetky   jednotlivé  emisné  hodnoty  zistené   pri  prevádzke technológie v  súlade s platnou dokumentáciou  sú nižšie alebo sa rovnajú 1,2-násobku emisného limitu.

        (3) Ak  je podľa vzťahu  uvedeného v prílohe  č. 4 v  časti I bode 1.8.2.1  písm.  a)  určený  modifikovaný  vážený  priemer emisných limitov  alebo  ak  sa  emisný  limit  preukazuje ako modifikovaný vážený  priemer emisných  limitov, ustanovenia  odsekov 1  a 2  sa uplatňujú na modifikovaný vážený priemer.

       (4) Do hodnôt  rozhodujúcich na posúdenie  podmienok dodržania emisného limitu sa nezapočítavajú emisné hodnoty počas nevyhnutnej doby, v ktorej vzhľadom na  danosti technologického procesu nie je možné  dodržať podmienky  podľa odsekov   1 až  3. Touto  dobou sa rozumie
a)  doba  nábehu   (vrátane  zmeny  paliva   alebo  zmeny  výkonu)  stacionárnych  zariadení na  spaľovanie palív (napr. teplárne, výhrevne, zariadenia na procesné spaľovanie), najviac však tri  hodiny, a doba ich odstavovania, najviac však 30 minút, ak nie je  platnou  dokumentáciou alebo  podmienkami určenými orgánom  ochrany ovzdušia určená iná doba,
b) doba  nábehu  (vrátane  zmeny  výkonu)  a  doba   odstavovania ostatných   zdrojov   znečisťovania v  súlade   s   platnou    dokumentáciou  a  v  súlade  s  podmienkami  určenými  orgánom ochrany ovzdušia, 
c) doba   výpadku   zariadenia   na   obmedzovanie  emisií  oxidu siričitého  uvedená v  prílohe č. 4  v I. časti bodoch 1.5.3.3  a 1.6.3.3,
d) doba, počas ktorej sa vykonávajú  funkčné a iné obdobné skúšky kontinuálneho  monitorovania  vyžadujúce  osobitný prevádzkový režim zdroja znečisťovania; táto  doba sa nezapočítava do doby výpadku zariadenia na obmedzovanie emisií podľa písmena c),
e) doba,   počas   ktorej    nie   je   prevádzka   kontinuálneho monitorovania v súlade s platnou dokumentáciou a s podmienkami určenými orgánom ochrany ovzdušia, 
f) doba skúšobnej prevádzky alebo jej časového úseku za podmienok určených orgánom ochrany ovzdušia,
g)  iná doba určená orgánom ochrany ovzdušia.
 
        (5) Emisný  limit  vyjadrený ako emisný faktor  sa považuje za dodržaný,  ak  emisná  hodnota  zistená  ako  priemer jednotlivých emisných  hodnôt  nie  je  vyššia  ako  hodnota  emisného  limitu. Priemer sa vypočíta
a) pri   použití  kontinuálneho   monitorovania  ako  aritmetický priemer  z priemerných  denných emisných  hodnôt, pričom sa do priemeru  započítava  iba   doba  skutočnej  prevádzky  zdroja znečisťovania s výnimkou dôb podľa odseku 4,
b) pri  jednorazovom  meraní  ako  vážený  priemer z jednotlivých emisných hodnôt vztiahnutých  na produkciu,  výkon alebo  dobu jednotlivého  prevádzkového  stavu  technológie prevádzkovanej v súlade s platnou dokumentáciou.

       (6) Emisný  limit vyjadrený  ako tmavosť  dymu sa  považuje za dodržaný, ak  žiadna z emisných  hodnôt nie je  vyššia ako hodnota emisného limitu určená v prílohe č. 4.

§ 6
Podmienky dodržania emisného limitu pri spaľovaní a spoluspaľovaní odpadov

(1) Emisné limity uvedené v prílohe č.4 v V. časti v bodoch 4.2 a 5.3. sa považujú za  dodržané, ak  
a)  žiadna hodnota denného priemeru neprekročí hodnotu emisného limitu  podľa  prílohy       č. 4 V. časti  bodu 4.2.1 alebo 5.3 a  97 % denných priemerov  v roku neprekročí 
      emisný limit CO ako denný priemer podľa  prílohy č. 4 V. časti  bodu 4.2.5 prvej odrážky,
b)  žiadna hodnota polhodinového priemeru neprekročí hodnotu emisného limitu podľa           prílohy č. 4 V. časti bodu 4.2.2 stĺpca A alebo 97 % polhodinových priemerov v roku       neprekročí hodnotu emisného limitu podľa prílohy č. 4 V. časti  bodu 4.2.2 stĺpca B,
c)  žiadna priemerná hodnota koncentrácie ťažkých kovov, dioxínov a furánov počas       odberovej  periódy (odberového času) neprekročí hodnotu emisného limitu  podľa  prílohy       č. 4  V. časti  bodov 4.2.3, 4.2.4 a 5.3,
d)  budú dodržané hodnoty krátkodobej koncentrácie CO podľa prílohy č. 4 V. časti  bodu       4.2.5 druhej odrážky a bodu 5.3.

(2) Polhodinové priemery a 10-minútové priemery sa posudzujú počas skutočnej prevádzky mimo nábehu a odstávky, keď sa ešte nespaľujú odpady, po zohľadnení hodnôt rozsahu spoľahlivosti podľa prílohy č. 4 V. časti  bodu 9. Denné priemery sa posudzujú na základe týchto validovaných priemerných hodnôt.          

(3) Pri poruche alebo údržbe kontinuálneho meracieho systému sa na zistenie platného denného priemeru môže nezapočítať maximálne päť polhodinových priemerov v niektorom dni. Z hodnôt použitých pre ročné hodnotenie môže byť z dôvodu poruchy alebo údržby kontinuálneho meracieho systému vylúčených najviac desať denných priemerov.

     (4) Podmienky dodržania emisných limitov podľa odsekov 1 až 3 platia pre spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, na ktoré začne konanie o vydanie súhlasu na povolenie stavby alebo jej zmeny, zmeny technologických zariadení alebo zmeny ich využívania po 31. decembri  2001;  pre ostatné spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov platia od 1. januára 2007.

§ 7
 Podmienky zabezpečenia rozptylu emisií znečisťujúcich látok pre nové zdroje znečisťovania

    Podmienky  zabezpečenia rozptylu emisií znečisťujúcich látok pre nové zdroje znečisťovania sú uvedené v prílohe č. 6. 

§ 8
Spoločné ustanovenie

    Ustanovenia tejto vyhlášky, ktoré nie sú výslovne určené len pre  nové  zdroje znečisťovania alebo  len  pre  jestvujúce  zdroje  znečisťovania,  sa vzťahujú na nové zdroje znečisťovania aj jestvujúce zdroje znečisťovania. 

Prechodné ustanovenia

§ 9

         (1) Na  jestvujúce  zdroje  znečisťovania,  ktoré  majú emisné limity určené rozhodnutím orgánu  ochrany ovzdušia, sa vzťahujú ustanovenia o  emisných limitoch  jestvujúcich zdrojov  znečisťovania až  po  uplynutí  lehôt určených pre emisné limity uvedeným rozhodnutím.

         (2) Zmeny v  kategorizácii zdrojov znečisťovania  a v emisných limitoch  pre znečisťujúce  látky ustanovené  týmto nariadením pre jestvujúce  zdroje,  ktoré  sa  dotýkajú  právoplatných rozhodnutí a súhlasov  orgánov ochrany  ovzdušia, zohľadnia  príslušné orgány ochrany ovzdušia  v nových konaniach začatých  z vlastného podnetu a vydajú nové rozhodnutia a súhlasy.

         (3) Na jestvujúce zdroje znečisťovania, ktoré sa v rámci zmien v kategorizácii  zdrojov znečisťovania  stávajú z  veľkých zdrojov alebo   zo   stredných   zdrojov   znečisťovania   malými  zdrojmi znečisťovania,  sa  vzťahuje  táto  zmena  v kategorizácii zdrojov znečisťovania od 1. januára 1997.  Ak sa v pochybnostiach preukážu dôvody  na  zmenu  v  
kategorizácii  zdrojov  znečisťovania  až po uvedenom termíne,  o tejto zmene rozhodne  príslušný orgán ochrany ovzdušia. Platnosť zmeny v  kategorizácii zdroja znečisťovania sa  určí vždy  k 1. januáru  roka nasledujúceho  po roku, v ktorom bolo vydané rozhodnutie o zmene.
   
         (4) Na nové zdroje znečisťovania sa vzťahujú ustanovenia tejto vyhlášky od 1. apríla   1998.

§ 10
                                                      
   (1) Zmeny  v   kategorizácii   zdrojov   znečisťovania   upravené     prílohou  č. 2   platia  od 1. januára 2001. Ak sa v pochybnostiach preukážu dôvody na zmenu kategorizácie zdroja znečisťovania po uvedenom termíne, o tejto zmene rozhodne príslušný orgán ochrany ovzdušia. Platnosť zmeny kategorizácie zdroja znečisťovania určí vždy k 1. januáru roka nasledujúceho po roku, v ktorom  rozhodnutie vydá.    

  (2) Ak sa v dôsledku zmien v kategorizácii zdrojov znečisťovania podľa odseku 1, zmien príkonových hraníc zariadení zdrojov palivovo-energetického priemyslu upravených v prílohe č.4 I. časti, alebo rozšírením zoznamu znečisťujúcich látok v prílohe č.1 uplatňujú v mieste vypúšťania limity, ktoré sa do vykonania uvedených zmien neuplatňovali, alebo sa uplatňujú prísnejšie emisné limity, platia tieto limity od 1. januára 2005, pre zariadenia na spaľovanie palív od 1 .januára 2010,  ak v prílohe č. 4 nie je ustanovené inak. 

  (3) Ak sa v dôsledku zmien v  kategorizácii zdrojov znečisťovania podľa odseku 1 zaradí stredný zdroj znečisťovania alebo malý zdroj znečisťovania medzi veľké zdroje znečisťovania, ich prevádzkovatelia vypracujú a predložia súbory technicko-prevádzkových parametrov a technicko-organizačných opatrení príslušnému orgánu ochrany ovzdušia do 31. decembra 2001; v prípadoch, ak o tejto zmene kategorizácie  rozhodne príslušný orgán ochrany ovzdušia, prevádzkovatelia predložia súbory do konca prvého roka platnosti kategorizácie.
   
  (4) Ak sa v dôsledku zmien v kategorizácii zdrojov znečisťovania podľa odseku 1 alebo zmeny príkonových hraníc zariadení zdrojov palivovo-energetického priemyslu upravených v prílohe č. 4  I. časti preradí zdroj znečisťovania alebo zariadenie medzi zdroje znečisťovania alebo zariadenia, pre ktoré nie je určený emisný limit, a z nich vypúšťané znečisťujúce látky sú zaradené do triedy B, zaradenie do triedy B sa zruší 1. januára 2001; ak sa v pochybnostiach o takejto zmene kategorizácie rozhodne po uvedenom termíne, zaradenie do triedy B sa zruší dňom platnosti zmeny kategorizácie.

  (5) Všeobecné podmienky prevádzkovania zdrojov znečisťovania pre nové zdroje znečisťovania ustanovené v prílohe č. 4 v I. časti  bodoch 3.1 a 4.5 a v V. časti  bode 6.2 platia pre nové zdroje povolené do 31. decembra 2000 od 1. januára 2005. 

  (6) Na jestvujúce zdroje znečisťovania sa vzťahujú ustanovenia tejto vyhlášky o nových zdrojoch znečisťovania s výnimkou prílohy č.6  od 1. januára 2005, ak v prílohe č. 4 nie je ustanovené inak.

§ 11
Účinnosť

    	Táto vyhláška   nadobúda účinnosť 1. júla  2002.

N Á V R H 
                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                     
V y h l á š k a 
Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky

z ............2001

o  vykonaní niektorých ustanovení zákona o ovzduší 

                                                                                                   Príloha č.1
                                                                                                   k vyhláške 
                                                                                                               č. ……./2002 Z. z.                                                  

ZOZNAM ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK, PRE KTORÉ SÚ URČENÉ  EMISNÉ LIMITY

A. JESTVUJÚCE ZDROJE ZNEČISŤOVANIA

I. ZÁKLADNÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY A VYBRANÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY

    tuhé znečisťujúce látky 
    oxidy síry vyjadrené ako oxid siričitý 
    oxidy dusíka vyjadrené ako oxid dusičitý 
    oxid uhoľnatý 
    ozón 
    pachové látky 
    organické látky, ktoré sú v  odpadových plynoch v plynnej fáze vyjadrené ako celkový   organický uhlík
    dibenzodioxíny a dibenzofurány uvedené v prílohe č. 4  v V. časti  bode 8 

II. OSTATNÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY

1. Skupina znečisťujúcich látok - látky s karcinogénnym účinkom

    1. podskupina
       azbest (chryzolit, krokydolit, amozit, antofylit, aktinolit a tremolit)
       benzo(a)pyrén
       berýlium a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Be
       dibenzo(a,h)antracén
       kadmium a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Cd
       2-naftylamín

    2. podskupina
       arzén a jeho zlúčeniny vyjadrené ako As
       zlúčeniny šesťmocného chrómu vyjadrené ako Cr
       kobalt a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Co
       nikel a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Ni

    3. podskupina
       akrylonitril
       benzén
       1,3-butadién
       1,2-dibrómetán
       epichlórhydrín
       etylénoxid
       hydrazín
       propylénoxid
       vinylchlorid

2. Skupina  znečisťujúcich látok  - tuhé  znečisťujúce anorganické látky

    1. podskupina
       ortuť a jej zlúčeniny vyjadrené ako Hg
       tálium a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Tl

    2. podskupina
       selén a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Se
       telúr a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Te

    3. podskupina
       antimón a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Sb
       cín a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Sn
       fluoridy vyjadrené ako F-
       chróm a jeho zlúčeniny (okrem CrVI) vyjadrené ako Cr
       kyanidy vyjadrené ako CN-
       mangán a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Mn
       meď a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Cu
       olovo a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Pb 
       vanád a jeho zlúčeniny vyjadrené ako V
       zinok a jeho zlúčeniny vyjadrené ako Zn

3. Skupina znečisťujúcich látok  - plynné anorganické znečisťujúce látky

    1. podskupina
       stibín (antimonovodík)
       arzín (arzenovodík)
       fosfín (fosforovodík)
       fosgén
       chlórkyán

    2. podskupina
       bróm a jeho plynné zlúčeniny vyjadrené ako HBr
       fluór a jeho plynné zlúčeniny vyjadrené ako HF
       chlór
       kyanovodík
       sulfán (sírovodík)

    3. podskupina
       amoniak
       anorganické plynné zlúčeniny chlóru vyjadrené ako HCl

4. Skupina znečisťujúcich látok - organické plyny a pary

    1. podskupina
       acetaldehyd
       anilín
       benzylchlorid
       dietylamín
       1,2-dichlóretán
       1,1-dichlóretylén
       dimetylamín
       etanolamín
       etylakrylát
       fenol
       formaldehyd
       krezoly
       kyselina akrylová
       kyselina mravčia
       merkaptány
       matylakrylát
       metylamín
       nitrobenzén
       nitrofenoly
       nitrokrezoly
       nitrotoluén
       pyridín
       sírouhlík
       tetrachlóretán
       tioétery
       toluidín
       trichlóretylén
       trichlórmetán

    2. podskupina
       benzaldehyd
       butylaldehyd
       1,4-dichlórbenzén
       1,1-dichlóretán
       etylbenzén
       furfural
       chlórbenzén
       2-chloroprén
       2-chlórpropán
       izopropylbenzén
       kyselina octová
       metylacetát
       metylmetakrylát
       1-metylnaftalén
       2-metylnaftalén
       naftalén
       styrén
       tetrachlóretylén
       toluén
       vinylacetát
       xylén

    3. podskupina
       acetón
       alkylalkoholy
       cyklické alkoholy
       bifenyl
       2-butanón
       butylacetát
       dibutyléter
       dietyléter
       difenyléter
       1,2-dichlóretylén
       dichlórmetán
       diizopropyléter
       dimetyléter
       etylacetát
       etylénglykol
       4-hydroxy-4-metyl-2-pentanón
       chlóretán
       metylester kyseliny benzoovej
       4-metyl-2-pentanón
       N-metylpyrolidón
       olefíny s výnimkou 1,3-butadiénu (karcinogén)
       cykloolefíny
       parafíny s výnimkou metánu
       cykloparafíny

B. NOVÉ ZDROJE ZNEČISŤOVANIA

    Platí zoznam pre jestvujúce zdroje znečisťovania s týmito zmenami:
a) pre nové znečisťovania  sa  v   4. skupine  1. podskupine  dopĺňa cyklohexylamín a v 2. podskupine cyklohexanón,
b) do  1. podskupiny   sa  preraďuje  z   2. podskupiny  furfural a z 3. podskupiny bifenyl.

                                                                                                           Príloha č.2
                                                                                                           k vyhláške 
                                                                                                                      č……../2002 Z. z. 
.

KATEGORIZÁCIA VEĽKÝCH ZDROJOV A STREDNÝCH ZDROJOV ZNEČISŤOVANIA

1. PALIVOVO-ENERGETICKÝ PRIEMYSEL

1.1.       Veľké zdroje znečisťovania
1.1.1	Technologické  celky obsahujúce stacionárne  zariadenia na spaľovanie palív so   súhrnným menovitým tepelným príkonom 50 MW a vyšším (elektrárne, teplárne, výhrevne).
1.1.2     Triedenie a úprava uhlia, briketárne.
1.1.3     Výroba koksu.
1.1.4     Výroba energetických  plynov (generátorový  plyn, svietiplyn) a syntéznych  plynov.
1.1.5      Plynové turbíny so súhrnným menovitým tepelným príkonom 50 MW a vyšším .

1.2        Stredné zdroje znečisťovania
1.2.1   Technologické celky obsahujúce  stacionárne  zariadenia na spaľovanie palív so súhrnným menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 50 MW.
1.2.2    Stacionárne piestové spaľovacie motory so súhrnným  tepelným príkonom 0,3 MW a väčším  (mimo núdzových a havarijných agregátov).
1.2.3      Plynové turbíny so súhrnným menovitým tepelným príkonom do 50 MW. 

2.         PRIEMYSELNÁ VÝROBA A SPRACOVANIE KOVOV

2.1       Veľké zdroje znečisťovania
2.1.1    Úprava železných a mangánových rúd a manipulácia s týmito materiálmi v práškovom      stave.
2.1.2     Výroba surového železa, vysoké pece.
2.1.3   Výroba ocele (napr. konvertory, Siemens-Martinské pece, dvojnistejové tandemové    pece, elektrické pece, März-Böhlerove pece).
2.1.4     Výroba liatiny a liatinových výrobkov.
2.1.5     Úprava rúd neželezných kovov.
2.1.6     Výroba  ľahkých  kovov  a  ich  zliatin  (napr. horčík, hliník, berýlium).
2.1.7     Výroba ostatných neželezných kovov a ich zliatin.
2.1.8	Výroba ferozliatin.

2.2         Stredné zdroje znečisťovania
2.2.1  Hutnícka druhovýroba (napr. valcovne, kováčovne, drôtovne a iné prevádzky    tepelného spracovania).
2.2.2      Ostatné špeciálne hutnícke výroby.
2.2.3      Spracovanie vrátane pretavovania kovov s nízkou teplotou tavenia a ich zliatin (napr. zinok, kadmium, cín,  antimón, olovo, ortuť, bizmut).
2.2.4     Spracovanie vrátane pretavovania, kovov so strednou teplotou tavenia a ich zliatin (napr. mangán, meď, hliník, kobalt, nikel).
2.2.5    Spracovanie vrátane pretavovania, kovov s vysokou teplotou tavenia a ich zliatin (napr. titán, chróm, niób, molybdén, wolfrám).
2.2.6    Spracovanie vrátane pretavovania ušľachtilých kovov a ich zliatin (napr. zlato, striebro, platina, paládium, irídium).
2.2.7     Spracovanie vrátane pretavovania ostatných neželezných kovov a ich zliatin (napr. kremík, selén, germánium, sodík, vápnik, draslík,  rubídium, cézium, báryum).
2.2.8   Povrchové úpravy kovov (napr. morenie, galvanické pokovovanie, fosfatizácia,   smaltovanie, otrieskávanie, termické čistenie a  súvisiace operácie).

3.         VÝROBA NEKOVOVÝCH MINERÁLNYCH PRODUKTOV

3.1         Veľké zdroje znečisťovania
3.1.1      Spracovanie azbestu a výroba výrobkov obsahujúcich azbest.
3.1.2      Výroba cementu.
3.1.3      Výroba vápna.
3.1.4      Obaľovne bitúmenových zmesí a miešarne bitúmenu.
3.1.5      Výroba skla a sklárskych výrobkov a sklených vláken.
3.1.6      Výroba magnezitu a výroba bázických žiaruvzdorných materiálov.
3.1.7      Výroba minerálnych vláken s organickými spájadlami.

3.2         Stredné zdroje znečisťovania
3.2.1      Výroba a spracovanie organokremičitých materiálov.
3.2.2      Kameňolomy a spracovanie kameňa.
3.2.3      Ťažba, úprava a spracovanie silikátových surovín.
3.2.4      Výroba ľahčených nekovových minerálnych produktov.
3.2.5      Výroba nepálených murovacích materiálov a prefabrikátov.
3.2.6      Tehliarska výroba.
3.2.7      Výroba žiaruvzdorných materiálov (šamotárne).
3.2.8      Úprava materiálov na výrobu keramiky a pre kaolínky.
3.2.9      Výroba keramiky, porcelánu a liateho čadiča.
3.2.10     Ťažba a spracovanie kremeliny.
3.2.11     Brúsenie skla a výroba bižutérie.
3.2.12     Výroba glazúr, frít a silikátových brúsnych materiálov.
3.2.13   Priemyselná výroba betónu, malty alebo iných stavebných materiálov s      projektovaným výkonom  väčším  ako 10 m3.h-1.

4.          CHEMICKÝ PRIEMYSEL

4.1         Veľké zdroje znečisťovania
4.1.1      Ťažba ropy a zemného plynu naftového a súvisiaca doprava a skladovanie.
4.1.2      Rafinéria ropy.
4.1.3      Petrochemické spracovanie ropy.
4.1.4	 Distribučné sklady a prečerpávacie zariadenia palív, mastív, petrochemických    výrobkov a iných organických kvapalín s inštalovaným súhrnným objemom   skladovania 1 000  m3 a väčším alebo s ročným obratom 10 000 m3 a väčším.
4.1.5     Výroba  syntetických alkoholov, ketónov, aldehydov, éterov, organických kyselín a      ich solí.
4.1.6  Výroba organických farbiarskych polotovarov a organických rozpúšťadlových  náterových látok.
4.1.7      Výroba priemyselných výbušnín.
4.1.8      Výroba liečiv a farmaceutických surovín.
4.1.9      Výroba organických halogénovaných zlúčenín.
4.1.10     Výroba polymérov s výnimkou syntetického kaučuku.
4.1.11   Výroba celulózy a jej derivátov vrátane spracovania odpadov na produkty z tejto   výroby.
4.1.12     Výroba a spracovanie viskózy.
4.1.13     Výroba prípravkov na ochranu rastlín.
4.1.14     Výroba gumárenských pomocných prípravkov.
4.1.15     Výroba a spracovanie chlóru, fluóru a brómu.
4.1.16     Výroba kyseliny chlorovodíkovej.
4.1.17     Výroba síry (Clausov proces).
4.1.18     Výroba a spracovanie kyseliny sírovej.
4.1.19     Výroba amoniaku a močoviny.
4.1.20     Výroba kyseliny dusičnej a jej solí.
4.1.21     Výroba kyseliny fosforečnej a jej solí.
4.1.22     Výroba anorganických pigmentov, rafinačných a  bieliacich prípravkov.
4.1.23     Výroba priemyselných hnojív.
4.1.24     Výroba kyanovodíka, kyanidov, rodanovodíka a rodanidov.
4.1.25     Výroba sódy a chloridu amónneho.
4.1.26     Výroba karbidu vápnika a ostatné elektrochemické výroby.
4.1.27     Výroba syntetického kaučuku.
4.1.28     Výroba kyseliny akrylovej a jej derivátov.
4.1.29    Výroba a spracovanie uhlíkatých materiálov (napr. drevené uhlie, sadze, vypaľovanie                 uhlíkatých materiálov).

4.2         Stredné zdroje znečisťovania
4.2.1      Výroba a spracovanie gumy.
4.2.2      Výroba mydiel, saponátov a kozmetiky.
4.2.3      Výroba a spracovanie tukov a olejov rastlinného a živočíšneho pôvodu.
4.2.4      Výroba gleja a lepidiel.
4.2.5      Výroba a zušľachťovanie papiera.
4.2.6      Výroba  hydroizolačných  materiálov  a  podlahových  krytín.
4.2.7      Priemyselné spracovanie plastov.
4.2.8      Výroba, regenerácia a zneškodňovanie akumulátorov a monočlánkov.
4.2.9      Čerpacie stanice pohonných látok (bez obmedzenia  kapacity) okrem skvapalnených 
              uhlovodíkových plynov.
4.2.10	Distribučné sklady a prečerpávacie zariadenia palív, mastív, petrochemických výrobkov a iných organických kvapalín s inštalovaným súhrnným objemom skladovania do 1 000 m3 alebo s ročným obratom do 10 000 m3.
4.2.11	Ostatné organické a anorganické chemické výroby. 

5.	 NAKLADANIE S ODPADMI

5.1        Veľké zdroje znečisťovania
5.1.1     Spaľovne odpadov (bez obmedzenia kapacity).
5.1.2     Veterinárne asanačné zariadenia (bez obmedzenia kapacity).

5.2         Stredné zdroje znečisťovania
5.2.1    Čistiarne odpadových vôd (čistiarne komunálnych odpadových vôd s kapacitou 2000               ekvivalentných  obyvateľov a viac a centrálne čistiarne priemyselných podnikov).
5.2.2      Kompostárne s kapacitou 0,75 t  a vyššou spracovaného odpadu za hodinu. 
5.2.3      Krematóriá.

6.           OSTATNÝ PRIEMYSEL A ZARIADENIA

6.1         Veľké zdroje znečisťovania
6.1.1   Veľkochov hospodárskych zvierat projektovaný na kapacitu 500 ks hovädzieho  dobytka a viac, 5 000 ks ošípaných a viac a 50 000 ks hydiny a viac.
6.1.2      Priemyselná výroba a spracovanie kože.
6.1.3      Lakovne s projektovanou spotrebou 10 t a viac náterových materiálov ročne.
6.1.4    Bitúnky a ostatné porážkarne (projektované na kapacitu od 250 t živej hmotnosti                    hydiny ročne alebo od 2 000 t a vyššej živej hmotnosti ostatných zvierat ročne).
6.1.5      Ostatné výroby a technologické procesy, ktoré nie sú menovite uvedené v  bodoch 1  až 6 a ktoré produkujú znečisťujúce látky v množstve vyššom ako 10-násobok              hodnoty hmotnostného toku podľa prílohy č. 3, alebo keď súčasťou   technológie je zariadenie na spaľovanie palív s menovitým tepelným príkonom 50 MW a vyšším. Hmotnostné toky sa  posudzujú pred odlučovačom. Ako hmotnostné toky sa uplatňujú hmotnosné toky určené v prílohe č.3  platné pre nové zdroje. Uvedené platí aj pre výroby a technologické procesy uvedené v bodoch 1 až 6, pre ktoré nie je určená vyýrobná kapacita.

6.2	Stredné zdroje znečisťovania 
6.2.1  Priemyselné spracovanie  dreva  (projektované na kapacitu 20 m3 a vyššiu 
              spracovaného dreva za deň (napr. píly, výroba nábytku, výroba preglejok,  
              výroba drevovláknitých a drevotrieskových dosák a iných aglomerovaných  
              materiálov).
6.2.2      Výroba plsti.
6.2.3      Polygrafia (potlačovanie plošných a pásových materiálov).
6.2.4      Lakovne s projektovanou spotrebou náterových látok od 1 t do 10 t ročne.
6.2.5      Priemyselné odmasťovanie kovov a elektrosúčiastok organickými rozpúšťadlami.
6.2.6      Čistenie textílií organickými rozpúšťadlami (bez obmedzenia kapacity).
6.2.7     Chov hospodárskych zvierat projektovaný na kapacitu od 100 do 499 ks hovädzieho dobytka, od 500 do 4 999 ks ošípaných, od 5 000 do 49 999 ks hydiny, 2 000 ks a viac oviec, 300 ks a viac koní a 1 500 ks a viac kožušinových zvierat.
6.2.8   Bitúnky a ostatné porážkarne (projektované na kapacitu od 25 t do 250 t živej hmotnosti hydiny ročne alebo od 200 t do  2 000 t živej hmotnosti ostatných  zvierat ročne).
6.2.9      Cukrovary.
6.2.10    Konzervárne a liehovary.
6.2.11    Potravinárske mlyny (s projektovanou  kapacitou 5 t a vyššou za hodinu).
6.2.12   Výroba priemyselných krmív a organických hnojív s projektovanou kapacitou 1 t a   vyššou za hodinu.
6.2.13	Sušiarne poľnohospodárskych a potravinárskych produktov s projektovanou kapacitou 1 t  produktu za hodinu a vyššou.
6.2.14   Ostatné výroby a technologické procesy, ktoré nie sú uvedené v bodoch 1 až 6 a ktoré produkujú znečisťujúce látky v množstve väčšom, ako je hodnota               hmotnostného toku, do 10-násobku  hmotnostného  toku vrátane podľa prílohy č. 3  I. časti, II. časti  bodov 1, 2, 3 alebo 0,2-násobku hmotnostného toku do 10-násobku               hmotnostného toku vrátane podľa prílohy č. 3 II. časti bodu  4,  alebo keď  súčasťou   technológie  je zariadenie na spaľovanie palív s menovitým tepelným príkonom od  0,3 do 50 MW. Hmotnostné toky sa posudzujú pred odlučovačom. Ako hmotnostné toky sa puplatňujú hmotnosné toky určené v prílohe č. 3  platné pre nové zdroje. Uvedené platí aj pre výroby a technologické procesy uvedené v bodoch 1 až 6, pre ktoré nie je určená výrobná kapacita.

              Určenie kategorizácie zdroja podľa bodu 6.1.5 a 6.2.14  sa  vzťahuje  na  jestvujúce  zdroje  znečisťovania  od  1. januára 1997 a na nové zdroje znečisťovania od ich uvedenia do prevádzky; v prípade rozhodnutia  orgánu ochrany ovzdušia podľa § 3 ods. 3 zákona o ovzduší vždy od 1. januára roka nasledujúceho po roku, v ktorom rozhodnutie vydá. V tomto prípade sa uplatňujú  hmotnostné toky určené pre nové zdroje znečisťovania uvedené v prílohe č. 3.

                                                                                                                               Príloha č.3
                                                                                                                         k vyhláške 
                                                                                                                              č… /2002 Z. z. 
.

VŠEOBECNE PLATNÉ EMISNÉ LIMITY PRE ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY
A VŠEOBECNÉ PODMIENKY PREVÁDZKOVANIA ZDROJOV ZNEČISŤOVANIA

I.         EMISNÉ LIMITY PRE ZÁKLADNÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY

1.         EMISNÝ LIMIT PRE TUHÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY

1.1       Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
            a) Pri  hmotnostnom  toku  tuhých  znečisťujúcich látok menšom  ako  0,5  kg.h-1    nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich  látok  v  odpadovom  plyne prekročiť             hodnotu 150 mg.m-3.
            b) Pri  hmotnostnom  toku  tuhých  znečisťujúcich látok 0,5 kg.h-1  a  vyššom   nesmie  koncentrácia  tuhých znečisťujúcich  látok v  odpadovom  plyne prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.

1.2       Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            a) Pri  hmotnostnom  toku  tuhých  znečisťujúcich látok menšom  ako  2,5  kg.h-1  nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich  látok  v  odpadovom  plyne prekročiť              hodnotu 200 mg.m-3.
            b) Pri hmotnostnom  toku  tuhých  znečisťujúcich  látok 2,5 kg.h-1  a  vyššom  nesmie  koncentrácia  tuhých znečisťujúcich  látok v  odpadovom  plyne  prekročiť hodnotu 150 mg.m-3.

2.         EMISNÝ LIMIT PRE OXIDY SÍRY

2.1        Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
             Pri  hmotnostnom toku  oxidov síry  vyššom ako 5 kg.h-1   nesmie  koncentrácia  oxidov  síry  v  odpadovom  plyne prekročiť hodnotu 500 mg.m-3. Hodnoty hmotnostného toku a koncentrácie sa vyjadrujú ako oxid siričitý.

2.2        Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
             Pri hmotnostnom  toku oxidov síry  vyššom ako 20 kg.h-1 nesmie  koncentrácia  oxidov  síry  v  odpadovom  plyne  prekročiť  hodnotu 2  500 mg.m-3.  Hodnoty hmotnostného toku a koncentrácie sa vyjadrujú ako oxid siričitý.

3.         EMISNÝ LIMIT PRE OXIDY DUSÍKA

3.1        Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
             Pri hmotnostnom toku oxidov  dusíka vyššom ako 5 kg.h-1 nesmie  koncentrácia  oxidov  dusíka  v odpadovom plyne prekročiť hodnotu 500 mg.m-3. Hodnoty hmotnostného toku a koncentrácie sa vyjadrujú ako oxid dusičitý.

3.2        Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
             Pri hmotnostnom toku oxidov dusíka vyššom ako 10 kg.h-1 nesmie  koncentrácia  oxidov  dusíka  v odpadovom plyne prekročiť hodnotu 500 mg.m-3. Hodnoty hmotnostného toku a koncentrácie sa vyjadrujú ako oxid dusičitý.

II.        EMISNÉ LIMITY PRE OSTATNÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY

1.         EMISNÉ LIMITY PRE ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY S KARCINOGÉNNYM
           ÚČINKOM (1. skupina)

1.1       Emisné limity pre 1. podskupinu karcinogénnych látok
Pri hmotnostnom toku vyššom ako 0,5 g.h-1 nesmie suma koncentrácií látok 1. podskupiny v odpadovom plyne prekročiť hodnotu 0,1 mg.m-3.

1.2       Emisné limity pre 2. podskupinu karcinogénnych látok
1.2.1    Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
            Pri   hmotnostnom  toku   vyššom  ako   5 g.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  2.  podskupiny  v  odpadovom plyne hodnotu 1 mg.m-3.
1.2.2    Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            Pri  hmotnostnom   toku  vyššom  ako   10 g.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  2. podskupiny   v odpadovom plyne hodnotu 2 mg.m-3.

1.3       Emisné limity pre 3. podskupinu karcinogénnych látok
1.3.1    Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
            Pri  hmotnostnom   toku  vyššom  ako   25 g.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  3. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 5 mg.m-3.
1.3.2    Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            Pri  hmotnostnom   toku  vyššom  ako   50 g.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  3. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 5 mg.m-3.

2.         EMISNÉ  LIMITY   PRE   TUHÉ   ZNEČISŤUJÚCE  ANORGANICKÉ
           LÁTKY  A  VŠEOBECNÉ  PODMIENKY  PREVÁDZKOVANIA  ZDROJOV
           ZNEČISŤOVANIA  OVZDUŠIA  EMITUJÚCICH  TUHÉ ZNEČISŤUJÚCE
           LÁTKY (2. skupina)

2.1       Emisné limity pre 1. podskupinu  tuhých  znečisťujúcich látok
            Pri   hmotnostnom  toku   vyššom  ako   1 g.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  1. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 0,2 mg.m-3.

2.2       Emisné limity pre 2. podskupinu tuhých znečisťujúcich látok
2.2.1    Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
            Pri   hmotnostnom  toku   vyššom  ako   5 g.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  2. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 1 mg.m-3.
2.2.2    Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            Pri  hmotnostnom   toku  vyššom  ako   10 g.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  2. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 2 mg.m-3. 

2. 3      Emisné limity pre 3. podskupinu tuhých znečisťujúcich látok
2.3.1      Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
Pri  hmotnostnom  toku  vyššom   ako  25  g.h-1  nesmie prekročiť   suma   koncentrácií   látok   3. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 5 mg.m-3.
2.3.2      Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
              Pri  hmotnostnom  toku  vyššom   ako  50  g.h-1  nesmie prekročiť   suma   koncentrácií   látok   3. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 5 mg.m-3.

2.4   Všeobecné  podmienky  prevádzkovania zdrojov znečisťovania  ovzdušia  emitujúcich  tuhé znečisťujúce látky - nové zdroje znečisťovania
             Pri  činnostiach,  pri   ktorých  môžu  vznikať  prašné  emisie,  a  v  zariadeniach,  v  ktorých  sa  vyrábajú, upravujú,   dopravujú,   vykladajú,   nakladajú   alebo skladajú  prašné  látky,  je  potrebné využiť technicky  dostupné  prostriedky  s  prihliadnutím  na primeranosť výdavkov na obmedzenie prašných emisií. Pri posudzovaní rozsahu  opatrení je potrebné vychádzať najmä z nebezpečnosti prachu, hmotnostného toku emisií, trvania emisií, meteorologických  podmienok a podmienok okolia.

              Výroba,   úprava,  doprava,  vykladanie  a   nakladanie prašných materiálov

              Zariadenia  na   výrobu,  úpravu  a   dopravu  prašných materiálov  je  treba  zakapotovať.  Ak  nie  je  možné zabezpečiť  prachotesnosť, je  potrebné odvádzať prašnú vzdušninu na odprášenie. Pri  plnení  uzatvorených  nádob  prašnými  látkami  je potrebné vytlačovaný vzduch odvádzať na odprášenie.

              Skladovanie a skládkovanie prašných materiálov

              Pri skladovaní prašných materiálov je potrebné  vykonať opatrenia, ako napr.:
              - skladovať prašné materiály najmä v silách,
              - zastrešiť  a uzatvoriť sklad prašných  materiálov  zo všetkých strán,
              - zakryť povrch skladovaných prašných materiálov,
              - zazeleniť povrch skladovaných prašných materiálov,
              - založiť  protiveterné  zazelenené  zemné  valy  alebo zasadiť protiveternú ochrannú   zeleň,
              - udržiavať   potrebnú   vlhkosť  povrchu  uskladnených prašných materiálov.

3.          EMISNÉ LIMITY PRE PLYNNÉ ANORGANICKÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY
            (3. skupina)

3.1        Emisné limity pre 1. podskupinu  plynných anorganických znečisťujúcich látok
             Pri  hmotnostnom   toku  vyššom  ako   10 g.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  1. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 1 mg.m-3.

3.2        Emisné limity pre 2. podskupinu plynných  anorganických znečisťujúcich látok
3.2.1     Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
             Pri  hmotnostnom  toku  vyššom   ako  50  g.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  2. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 5 mg.m-3.
3.2.2     Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
             Pri  hmotnostnom  toku   vyššom  ako  100 g.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  2. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 10 mg.m-3.

3.3        Emisné limity pre 3. podskupinu plynných  anorganických znečisťujúcich látok
3.3.1     Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
             Pri  hmotnostnom  toku  vyššom  ako  0,3 kg.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  3. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 30 mg.m-3.
3.3.2     Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
             Pri  hmotnostnom  toku  vyššom  ako  0,5 kg.h-1  nesmie prekročiť suma  koncentrácií  látok  3. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 50 mg.m-3.

4.         EMISNÉ  LIMITY  PRE ORGANICKÉ PLYNY A PARY A  VŠEOBECNÉ
           PODMIENKY PREVÁDZKOVANIA ZDROJOV ZNEČISŤOVANIA OVZDUŠIA
           EMITUJÚCICH ORGANICKÉ PLYNY A PARY (4. skupina)

4.1        Emisné  limity  pre 1. podskupinu organických plynov a pár
             Pri  hmotnostnom  toku  vyššom  ako  0,1  kg.h-1 nesmie prekročiť suma koncentrácií   látok 1. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 20 mg.m-3.

4.2        Emisné  limity  pre 2. podskupinu  organických plynov a  pár
             Pri  hmotnostnom   toku  vyššom  ako   2 kg.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  2. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 100 mg.m-3.

4.3        Emisné  limity  pre 3. podskupinu  organických plynov a pár
             Pri  hmotnostnom   toku  vyššom  ako   3 kg.h-1  nesmie prekročiť  suma  koncentrácií  látok  3. podskupiny v odpadovom plyne hodnotu 150 mg.m-3.

4.4      Emisný limit pri súčasnom výskyte znečisťujúcich látok viacerých podskupín v odpadovom plyne
             Pri výskyte organických znečisťujúcich látok  viacerých podskupín, pri ich celkovom hmotnostnom toku vyššom ako 3 kg.h-1  nesmie  prekročiť  suma  koncentrácií  týchto látok  v odpadovom  plyne súčasne  hodnotu 150  mg.m-3, pričom  sa nesmú  prekročiť emisné  limity podľa  bodov  4.1 až 4.3.

4.5      Emisný   limit   pre   organické    znečisťujúce  látky ustanovený ako celkový organický uhlík
             Pri určení  emisného limitu pre  organické znečisťujúce látky   pri  vybraných   technológiách  a  zariadeniach uvedených v  prílohe č. 4 ako celkový  organický uhlík  neplatia emisné limity  pre jednotlivé  znečisťujúce  látky  podľa  bodov  4.1  až  4.4. Emisné limity  pre 1. skupinu znečisťujúcich látok (karcinogénne látky) ostávajú nedotknuté.

4.6   Všeobecné podmienky  prevádzkovania zdrojov znečisťovania  ovzdušia emitujúcich  organické plyny a pary - nové zdroje znečisťovania
              Pri  všetkých technologických  procesoch a  operáciách, počas  ktorých  sa  pracuje  s  plynmi alebo kvapalnými látkami  s vysokým  parciálnym tlakom  pár, je potrebné          využiť   všetky   technicky   dostupné   opatrenia   s prihliadnutím na primeranosť nákladov, množstvo manipulovanej látky a jej vlastnosti na zamedzenie úniku  plynov a pár do  ovzdušia. Toto platí aj  pre organické  znečisťujúce látky  menovite uvedené v prílohe  č. 1, skupine  č. 4 a  pre ostatné prchavé organické zlúčeniny (VOC) antropogénnej povahy,  ktoré  môžu  s  oxidmi  dusíka  v prítomnosti slnečného  žiarenia  produkovať  fotochemické oxidanty.
              Ide najmä o tieto opatrenia:
             a) Pri skladovaní kvapalných organických látok s tlakom pár  väčším ako  1,32 kPa   (13  mbar) pri  teplote 20o C do  76  kPa  pri  pracovnej  teplote  je potrebné              
                 - používať skladové nádrže s plávajúcou strechou,
                 - nádrže   s  pevnou   strechou   vybaviť  vnútornou plávajúcou membránou s  tesnením,
                 - zabezpečiť odvod pár z nádrží s pevnou strechou na ich spätné získavanie alebo zneškodňovanie,
                 - vykonať iné opatrenia, ktoré sa uvedeným  postupom vyrovnajú.
              V prípade odvodu pár z  nádrže na zneškodnenie musí byť emisný  stupeň organických  látok 5%  a vyšší (účinnosť zariadenia 95% a vyššia). Nádrže s plávajúcou strechou, s pevnou strechou a plávajúcou membránou alebo s pevnou strechou  a  plávajúcim  zakrytím  hladiny  je potrebné vybaviť účinným tesnením z elastických materiálov.
             b) Pri  prečerpávaní organických  kvapalín uvedených  v   bode  a),  ako  napr. pri  stáčaní  z automobilových alebo  železničných cisterien,  pri plnení cisterien zo skladových nádrží alebo  pri inom prečerpávaní je potrebné použiť zvláštne opatrenia, ako recirkuláciu plynnej   fázy,  vedenie   vytlačovaných  plynov  na zneškodňovacie zariadenie, alebo  iné obdobne účinné opatrenia.
             c) Dýchanie nádrží eliminovať na  čo  najmenšiu  mieru, napr. znížením teplotných    výkyvov  obsahu nádrže jej vhodnou izoláciou alebo reflexným náterom.
   d)  Pri prečerpávaní kvapalín I. a II. triedy horľavosti s  teplotou  varu  do  200o C  je  potrebné používať čerpadlá s účinnými tesniacimi systémami, ktoré majú nízke  straty,  ako  napr. čerpadlá  s  mechanickými upchávkami.
             e) Osobitne účinné opatrenia na zamedzenie úniku plynov a  pár do  ovzdušia  je  potrebné vykonať  v prípade manipulácie   (čerpanie,    komprimovanie,   doprava              potrubím,  uskladňovanie)  s  kvapalnými organickými  látkami,  ktoré obsahujú  viac ako  10 mg.kg-1 látok 1. podskupiny 1.skupiny a viac ako 5% látok 2. a 3. podskupiny 1. skupiny a 1. podskupiny 4. skupiny, ako:
                  -  pri  čerpaní  je   potrebné  použiť  osobitne  tesné čerpadlá, napr. čerpadlá s dvojitou mechanickou upchávkou s externým preplachom   a   bezupchávkové   čerpadlá,   a   tak  zabezpečiť uzavretý okruh čerpaných látok,
                  -  pri stláčaní plynov a   pár  nesmie  byť  odplynenie uzavieracej kvapaliny  (oleja)  upchávok  kompresora odvedené do ovzdušia,
                  -  obmedzovať  počet prírubových  spojení potrubí,  ktorými  sú dopravované plyny  a  pary,  ak  je  to  z  hľadiska technológie, bezpečnosti práce a údržby možné,
                  -  v prípade vysoko stabilných látok a látok 1. skupiny a látok 1. podskupiny 4. skupiny je potrebné vybaviť prírubové spojenia účinnými tesneniami,
         - klasické ventily a posúvače  s pohyblivými vretenami je potrebné nahradiť vlnovcovými ventilmi vybavenými  pomocnými   upchávkami    alebo   iným   rovnocenným spôsobom.
              Pri látkach,  ktoré sú vysoko  stabilné a toxické,  ako  napr.  polychlórované  bifenyly  (PCB),  polychlórované dibenzodioxíny  (PCDD),   polychlórované  dibenzofurány           (PCDF)  je  potrebné  hmotnostný  tok podľa technických možností  maximálne obmedziť.  Preto je  potrebné popri čistení   spalín   alebo   odpadových   plynov  vykonať technické opatrenia v  technologickom procese,  ako aj opatrenia s dosahom na  povahu vstupných látok, ktorých cieľom bude zníženie tvorby týchto zlúčenín.

4.7   Všeobecné podmienky prevádzkovania  zdrojov znečisťovania  ovzdušia  pachovými   látkami  pre  nové zdroje znečisťovania
             Pri  technologických  procesoch   a  zariadeniach,  pri ktorých  môžu  byť  pri  prevádzke  alebo  pri drobných poruchách  emitované látky  s intenzívnym  zápachom, je potrebné   vykonať  technicky   dostupné  opatrenia  na obmedzenie    emisií,     napr. zakrytie    zariadenia, zapuzdrovanie  časti zariadenia,  vytvorenie podtlaku v zapuzdrovanej  časti   zariadenia,  vhodné  skladovanie surovín, výrobkov a zvyškov.
             Odpadové  plyny  s  intenzívnym  zápachom  je  potrebné zaviesť  na čistenie  alebo inú  vhodnú likvidáciu. Pri stanovení rozsahu požiadaviek  v jednotlivých prípadoch je  potrebné  vziať  do  úvahy  hlavne objemový prietok odpadových  plynov, hmotnostný  tok zapáchajúcej látky, miestne   rozptylové   podmienky,   trvanie   emisií  a vzdialenosť  zariadenia od  najbližšej uvažovanej alebo  jestvujúcej zástavby. 

                                                                                                             Príloha č. 4
                                                                                                            k vyhláške 
                                                                                                                   č……/2002 Z z.
.

EMISNÉ LIMITY PRE VYBRANÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY PRI VYBRANÝCH TECHNOLÓGIÁCH A ZARIADENIACH A VŠEOBECNÉ PODMIENKY PREVÁDZKOVANIA ZDROJOV ZNEČISŤOVANIA

I. PALIVOVO – ENERGETICKÝ  PRIEMYSEL 

1.	TECHNOLOGICKÉ  CELKY OBSAHUJÚCE  STACIONÁRNE  ZARIADENIA NA SPAĽOVANIE PALÍV (TEPLÁRNE, ELEKTRÁRNE, VÝHREVNE A ZARIADENIA NA PROCESNÉ SPAĽOVANIE) SO SÚHRNNÝM TEPELNÝM PRÍKONOM 0,3 MW A VÄČŠÍM
 
1.1	Zariadenie  pre jestvujúce  zdroje

   	Za zariadenie sa považuje kotol alebo skupina kotlov (prípadne procesných ohrevov),            ktoré vypúšťajú odpadové plyny cez spoločný odvod spalín a ktorých jednotlivé            tepelné príkony sú nižšie ako 62 MW alebo jednotlivé kotly a zariadenia na procesné            spaľovanie s menovitým tepelným príkonom 62 MW a vyšším. Na priradenie            emisného limitu podľa príkonu sa spočítavajú príkony kotlov spaľujúcich palivo            rovnakého typu (tuhé, kvapalné, plynné). Pri dvojpalivovom systéme, ak podiel            privedeného tepla druhým palivom neprekročí 30 %, sa z hľadiska priradenia emisného            limitu berie kotol, ako keby spaľoval len palivo privádzajúce prevažujúci tepelný            príkon. Ak kotol spaľuje prídavné palivo vo väčšom podiele ako 30 % privedeného            tepla, príkon tohto kotla sa k príkonom kotlov spaľujúcich len jedno palivo (alebo            považovaných za také) nepripočítava a na priradenie emisného limitu sa počíta príkon            každého takého kotla samostatne. Osobitne sa spočítavajú príkony kotlov s                       cirkulujúcou fluidnou alebo pretlakovou vrstvou a osobitne sa spočítavajú príkony            kotlov s výtavným ohniskom.
           Uvedená definícia zariadenia platí  pre zariadenia jestvujúcich zdrojov pre ktoré bolo            vydané povolenie na užívanie pred 1. júlom 1987 do 31. decembra 2007 a pre            zariadenia jestvujúcich zdrojov, pre ktoré bolo   vydané povolenie na užívanie po 1.            júli 1987 do 31. decembra 2003

1.2	Zariadenie pre nové zdroje

	Za zariadenie  sa považuje kotol alebo skupina kotlov (prípadne procesných ohrevov), ktoré vypúšťajú alebo môžu vypúšťať odpadové plyny cez spoločný odvod spalín. Na priradenie emisného limitu podľa príkonu sa spočítavajú príkony kotlov spaľujúcich palivo rovnakého typu (tuhé, kvapalné, plynné). Pri dvojpalivovom systéme, ak podiel privedeného tepla druhým palivom neprekročí 30 %, sa z hľadiska priradenia emisného limitu berie kotol, ako keby spaľoval len palivo privádzajúce prevažujúci tepelný príkon. Ak kotol spaľuje prídavné palivo vo väčšom podiele ako 30 % privedeného tepla, príkon tohto kotla sa k príkonom kotlov spaľujúcich len jedno palivo (alebo považovaných za také) nepripočítava a na priradenie emisného limitu sa počíta príkon každého takého kotla samostatne. Osobitne sa spočítavajú príkony kotlov s cirkulujúcou fluidnou alebo pretlakovou vrstvou a osobitne sa spočítavajú príkony kotlov s výtavným ohniskom.
             
            Pre zariadenia jestvujúcich zdrojov platí uvedená definícia pre zariadenia,   pre ktoré              bolo vydané povolenie na  užívanie pred 1. júlom 1987 od 1. januára 2008 a pre              zariadenia pre ktoré bolo vydané povolenie na užívanie po 1. júli 1987              od  1. januára  2004

1.3	Zariadenie pre procesné spaľovanie
	Pod zariadením pre procesné spaľovanie sa rozumejú iné technologické zariadenia spaľujúce palivá, ako sú elektrárne, teplárne a výhrevne, pri ktorých je množstvo a zloženie emisií závislé len od množstva a zloženia paliva, pričom spalinový prúd je od ďalšej technológie oddelený pevnou teplovýmennou plochou.

1.4      Palivá
	V zariadeniach na spaľovanie palív sa môžu spaľovať len fosílne palivá a palivá z nich vyrobené (hnedé a čierne palivové uhlie, lignit, rašelina, koks, brikety, nafta, vykurovacie oleje a ťažké ropné frakcie štandardizovanej kvality spaľované v rafinériách ako vlastná produkcia), biomasa, odpadové oleje (do 31. decembra 2006), ak neobsahujú chlór v množstve väčšom ako 0,5 % hmot. a PCB a PCT v množstve väčšom ako 10 mg.kg-1, zemný plyn naftový, skvapalnené uhľovodíkové plyny, bioplyn, prípadne priemyselné plyny osobitne uvedené v bodoch 1.7.2 a 1.7.3.
         	Biomasa je každá  rastlinná hmota alebo  časť rastlinnej hmoty, ktorá  môže byť 
           využitá na výrobu energie. Drevný odpad a rastlinný odpad sú tiež  biomasou, ak sú 
           uvedené v bode 1.2 písm. b) v bodoch 1 až 5 V. časti tejto prílohy. 

1.5     Emisné limity pre spaľovanie tuhých palív 

1.5.1    Podmienky určenia emisných limitov
	Všetky emisné limity uvedené v bode 1.5 platia pre koncentrácie prepočítané na suchý plyn pri štandardných podmienkach 101,325 kPa a 0o C a pre obsah kyslíka v odpadových plynoch vo výške 6 % obj. Pri spaľovaní biomasy  pre zariadenia pre ktoré začalo konanie o vydanie súhlasu na povolenie stavby pred 27. novembrom 2002 a ktoré budú uvedené do prevádzky do 27. novembra 2003  platí do 31. decembra 2007  referenčný obsah kyslíka v spalinách  11 % obj.
            
1.5.2   Emisné limity pre tuhé znečisťujúce látky

1.5.2.1  Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich zdrojov,  pre ktoré bolo vydané povolenie  na užívanie pred 1. júlom 1987 s platnosťou emisného limitu do 31. decembra 2007 a  pre zariadenia jestvujúcich zdrojov   pre ktoré bolo vydané povolenie na užívanie po  1. júli 1987 s platnosťou emisného limitu do 31. decembra 2003  

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
62 MW a vyšší  	100	
Vyšší ako 2,5 MW až do 62 MW	150	
Zariadenia pre fluidné spaľovanie s cirkulujúcou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s príkonom vyšším ako 2,5 MW 	
100	
0,3 MW a vyšší až do 2,5 MW  	Emisný limit nie je určený a neplatia ani všeobecne platné emisné limity 	

1.5.2.2  Emisný limit pre zariadenia nových  zdrojov, pre zariadenia jestvujúcich  zdrojov, pre              ktoré bolo vydané povolenie na užívanie po 1. júli 1987 sa platnosťou emisného               limitu od 1. januára  2004 a pre  zariadenia jestvujúcich   zdrojov,  pre ktoré bolo              vydané povolenie na  užívanie pred  1. júlom 1987 s platnosťou emisného limitu od              1. januára 2008

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
500 MW a vyšší	50	
50 MW a vyšší až do 500 MW1)	1001)	
vyšší ako 2,5 MW až do 50 MW	150	
fluidný kotol s cirkulujúcou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s príkonom 
vyšším ako 2,5 MW do 500 MW	
100	
0,3 MW a vyšší až do 2,5 MW  	250	

1) Pri zariadeniach na spaľovanie tuhých palív s menovitým tepelným príkonom 50 MW a vyšším až do  500 MW pre ktoré začne konanie o  vydanie súhlasu na  povolenie stavby  po 31. decembri 2001 platí emisný limit 50 mg.m-3. Tento emisný limit platí od 1. januára 2010 pre všetky zariadenia uvedených príkonov jestvujúcich a nových zdrojov znečisťovania.        

1.5.2.3  Emisný limit pre zariadenia nových  zdrojov, pre ktoré začne konanie o vydanie               súhlasu na povolenie stavby  po 27. novembri 2002 a  ktoré bude uvedené do                prevádzky po 27. novembri 2003
)
Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
vyšší ako  100 MW   	30	
50 MW avyšší do 100 MW	50	
vyšší ako 2,5 MW až do 50 MW	150	
Zariadenia pre fluidné spaľovanie s cirkulujúcou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s príkonom vyšším ako 2,5 MW do 50 MW	
100	
0,3 MW a vyšší až do 2,5 MW  	250	

1.5.3	Emisný limit pre oxidy síry vyjadrený ako oxid siričitý 

1.5.3.1  Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich  zdrojov,  pre ktoré bolo vydané povolenie              na užívanie pred 1. júlom 1987 s platnosťou  do 31. decembra 2007 a pre zariadenia              jestvujúcich  zdrojov, pre ktoré bolo vydané povolenie na užívanie po 1. júli 1987 s              platnosťou do 31. decembra 2003  

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
375 MW a vyšší	500 1)	
62 MW vyšší až do 375 MW vrátane 	20002)  	
Vyšší ako 7 MW  až do 62 MW 	2500 	
Zariadenia pre fluidné spaľovanie  s cirkulujúcou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s príkonom vyšším ako 2,5 MW 	
400 3)	
0,3 MW a vyšší až do 7 MW vrátane 	2500
 pri hmotnostnom  toku vyššom ako 20 kg.h-1   	

1) Ak pre vysoký obsah síry v domácom palive nemožno dosiahnuť túto hodnotu, nesmie byť stupeň odsírenia nižší  ako 85 %.
2) Ak pre vysoký obsah síry v domácom palive nemožno dosiahnuť túto hodnotu bez odsírenia nesmie byť stupeň odsírenia nížší ako 40 %. V takomto prípade koncentrácia  oxidov síry   vyjadrená ako oxid siričitý v spalinách nesmie zároveň prekročiť hodnotu 2500 mg.m-3
                              3) Ak pre vysoký obsah síry v domácom palive nie je možné túto hodnotu dosiahnuť, nesmie byť  stupeň odsírenia nižší  ako 85 %

1.5.3.2	Emisný limit pre zariadenia nových  zdrojov, pre zariadenia jestvujúcich  zdrojov, pre             ktoré bolo vydané povolenie na užívanie po 1. júli 1987 sa platnosťou emisného limitu            od 1. januára 2004 a pre  zariadenia jestvujúcich   zdrojov,  pre ktoré bolo vydané            povolenie na  užívanie pred  1. júlom 1987 s platnosťou emisného limitu od  1. januára            2008

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
500 MW a vyšší	400	
100 MW a vyšší až do 500 MW	2000 – 4001	
50 MW a vyšší až do 100 MW 	2000  	
Fluidné spaľovacie zariadenia s cirkulujúcou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s príkonom vyšším ako 2,5 MW 	
400 	
0,3 MW a vyšší až do 50 MW  	2500
pri hmotnostnom  toku vyššom ako 10 kg.h-1       	
1) Emisný limit sa vypočíta podľa vzťahu EL = 2 400 – 4 x MTP, kde  EL je emisný limit a
MTP je menovitý tepelný príkon

Ak vzhľadom na vlastnosti paliva nie je možné dosiahnuť určený emisný limit, nesmie byť   stupeň odsírenia nižší ako je udané  v nasledovnej tabuľke:

Menovitý tepelný príkon	Stupeň odsírenia [%]	
50 a vyšší až do100 MW vrátane	60	
vyšší ako 100 MW do 300 MW vrátane	75	
vyšší ako 300 MW do 500 MW vrátane 	90	
viac ako 500 MW	94	
Pre fluidné spaľovacie zariadenia s cirkulujúcou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s príkonom vyšším ako 2,5 MW do 300 MW vrátane platí stupeň odsírenia najmenej  85 %.

Odchylne od hodnôt uvedenej v  tabuľke emisný limit pre zariadenia nových  zdrojov a  pre zariadenia jestvujúcich  zdrojov, pre ktoré bolo vydané povolenie na užívanie po 1. júli 1987  platia do 31. decembra  2007 nasledovné podmienky dodržania emisných limitov vo vzťahu ku kvalite palív: Ak pre vysoký obsah síry  v domácom palive nemožno dosiahnuť určené koncentračné emisné limity pre zariadenia s tepelným výkonom 50 MW a vyšším a pri fluidných zariadeniach s cirkulujúcou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s príkonom vyšším ako 2,5 MW s  nesme byť s platnosťou do 31.12. 2007 stupeň odsírenia nižší ako udané je v nasledovnej tabuľke:

Menovitý tepelný príkon	Stupeň odsírenia [%]	
500 MW a vyšší	90	
100 MW a vyšší až do 500 MW	vypočíta sa podľa vzťahu: 
SO = 15 + 0,15 x MTP kde: 
SO je stupeň odsírenia 
MTP je menovitý tepelný príkon  	
50 MW vyšší až do 100 MW 	40	
Fluidné spaľovacie zariadenia s cirkulujúcou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s príkonom vyšším ako 2,5 MW	85	

1.5.3.3 Emisný limit pre zariadenia nových  zdrojov, pre ktoré začne konanie o vydanie              súhlasu na povolenie stavby  po 27. novembri 2002 a  ktoré bude uvedené do              prevádzky po 27. novembri 2003

Emisný limit pre tuhé palivá okrem biomasy 

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
vyšší ako 300 MW  	200	
100 MW a vyšší až do 300 MW vrátane	200	
50 MW a vyšší až do 100 MW	850	
0,3 MW a vyšší až do 50 MW	2500
pri hmotnostnom  toku vyššom ako 10 kg.h-1       	

Emisný limit osobitne pre biomasu: Pre zariadenia všetkých tepelných príkonov  200 mg.m-3.

  
Ak vzhľadom na vlastnosti paliva nie je možné dosiahnuť určený emisný limit pre zariadenia  s tepelným príkonom do 300 kW vrátane nesmie koncentrácia oxidov síry v spalinách prekročiť hodnotu 300 mg.m-3 alebo stupeň odsírenia nesmie byť nižší ako  92 %; pre zariadenia s tepelným príkonom vyšším ako 300 kW nesmie byť stupeň odsírenia  nižší ako  95  %  súčasne koncentrácia oxidov síry v spalinách prekročiť hodnotu 400 mg.m-3. 

1.5.3.4 Podmienky dodržania emisného limitu
	Spaľovacie zariadenie možno prevádzkovať aj pri výpadku zariadenia na obmedzenie  emisií oxidu siričitého, ak doba výpadku neprekročí 96 hodín nasledujúcich po sebe a počas kalendárneho roka spolu 360 hodín.  
          
1.5.4  Emisný limit pre oxidy dusíka vyjadrené ako oxid dusičitý

1.5.4.1 Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich zdrojov a pre zariadenia nových zdrojov,  pre             ktoré pre ktoré začalo konanie o vydanie  súhlasu  na povolenie stavby pred             27. novembrom 2002  a ktoré bude uvedené do prevádzky do 27. novembra 2003                       s platnosťou emisného limitu do 1. januára 2008

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší	650	
pre palivá s obsahom menej ako 10 % prchavých zložiek	1300	
zariadenia pre fluidné spaľovanie  s cirkulujúcou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou s príkonom vyšším ako 2,5 MW	
400

1.5.4.2	Emisný limit pre  zariadenia jestvujúcich zdrojov a pre zariadenia nových  zdrojov, pre ktoré začalo konanie o vydanie súhlasu na povolenie stavby pred  27. novembrom 2002 a ktoré bude uvedené do prevádzky  do  27. novembra 2003  s platnosťou emisného limitu od 1. januára 2008

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší do 50 MW	650	
50 MW a vyšší do 500 MW vrátane 	600	
vyšší ako 500 MW	500	
vyšší ako 500 MW od 1. januára 2016	200	

1.5.4.3 Emisný limit pre zariadenia nových  zdrojov, pre ktoré začne konanie o vydanie             súhlasu na povolenie stavby  po 27. novembri 2002 a  ktoré bude uvedené do             prevádzky po 27. novembri 2003

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší do 50 MW	650	
50 MW a vyšší do 100 MW 	400	
100 MW a vyšší do 300 MW vrátane
tuhé palivá všeobecne
biomasa  	
300
200	
Vyšší ako 300 MW	200	

1.5.5 Emisný limit pre oxid uhoľnatý

1.5.5.2 Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich  zdrojov   s platnosťou do 31.decembra 2007
Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
Vyšší ako 7 MW	250	
0,3 MW a vyšší až do 7 MW	850
 pri hmotnostnom  toku vyššom ako 5 kg.h-1  	
Roštové kúrenisko s pohadzovačom s menovitým výkonom vyšším ako 2,5 MW 	1100	
Roštové kúreniská všetkých typov s menovitým tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 2,5 MW  	Emisný limit sa neurčuje	

1.5.5.1 Emisný  limit pre zariadenia nových  zdrojov    

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
Vyšší ako 7 MW	250	
0,3 MW a vyšší až do 7 MW	850
 pri hmotnostnom  toku vyššom ako 5 kg.h-1  	

1.5.6	Emisný limit pre organické látky vyjadrený ako celkový organický uhlí pri spaľovaní biomasy

1.5.6.1	Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich  zdrojov 

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
Vyšší ako 7 MW	50	

1.5.6.2  Emisný limit pre zariadenia nových zdrojov
Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší do 1 MW vrátane	100	
Vyšší ako 1 MW	50	

1.5.7	Emisné limity pre ostatné znečisťujúce látky uvedené v prílohe č. 1
	Emisné limity pre ostatné znečisťujúce látky sa neurčujú a neuplatňujú sa ani všeobecne platné emisné limity. Pritom však treba využiť dostupné opatrenia s prihliadnutím na primeranosť nákladov na obmedzenie ich emisií (napr. technika spaľovania, voľba kvality palív).

1.6	Emisné limity pre spaľovanie kvapalných palív

1.6.1	Podmienky platnosti emisných limitov
	Všetky emisné limity uvedené v bode 1.6 platia pre koncentrácie prepočítané na suchý plyn pri štandardných podmienkach 101,325 kPa a 0o C a pre obsah kyslíka v spalinách vo výške 3 % obj.

1.6.2	Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky

1.6.2.1	Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich  a nových  zdrojov  pre ktoré začne konanie o vydanie  súhlasu  na povolenie stavby pred  27. novembrom 2002 a ktoré budú uvedené do prevádzky do 27. novembra 2003 s platnosťou emisného limitu do 31. decembra 2007 

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
50 MW a vyšší	501,2)	
0,3 MW a vyšší až do 50 MW 	1001)	

1) Ak sa  emisné limity pre tuhé znečisťujúce látky dosahujú bez odlučovania, všeobecne  platné emisné limity pre druhú skupinu  znečisťujúcich látok ( príloha č. 3 časť II bod 2) sa neuplatňujú   
2) Pre zariadenia s tepelným príkonom 500 MW, ktoré spaľujú kvapalné palivá s obsahom popola viac ako 0,06 % platí emisný limit 100 mg.m-3
    
1.6.2.2  Emisný limit pre zariadenia nových zdrojov pre ktoré začne konanie o vydanie súhlasu na   povolenie stavby po  27. novembri 2002  a budú uvedené do prevádzky po 27. novembri 2003.
(
Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
Vyšší ako 100 MW	30	
 50 MW a vyšší do 100 M vrátane 	50	
0,3 MW a vyšší až do 50 MW 	100	

1.6.2.3 Emisný limit pre ostatné tuhé znečisťujúce látky
            Ak sa  emisné limity pre tuhé znečisťujúce látky dosahujú bez odlučovania, všeobecne              platné emisné limity pre druhú skupinu  znečisťujúcich látok ( príloha č. 3 časť II bod             2) sa neuplatňujú   

1.6.3 Emisné limity pre oxidy síry vyjadrené ako oxid siričitý

1.6.3.1 Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich  zdrojov,  pre ktoré bolo vydané povolenie na             užívanie pred 1. júlom 1987 s platnosťou emisného limitu  do 31. decembra 2007 a pre             zariadenia  jestvujúcich  zdrojov, pre ktoré bolo vydané povolenie na užívanie po             1. júli 1987 s platnosťou emisného limitu do 31. decembra 2003  

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
Vyšší ako 350 MW   	    5001)	
Vyšší ako 7 MW až do 350 MW	1700	

1) Ak  nemožno dosiahnuť túto hodnotu bez odsírenia , nesmie byť stupeň odsírenia nižší  ako 85 %.

1.6.3.2 Emisný limit pre zariadenia nových  zdrojov, pre zariadenia jestvujúcich  zdrojov, pre             ktoré bolo vydané povolenie na užívanie po 1. júli 1987 sa platnosťou od 1. januára             2004 a pre  zariadenia jestvujúcich   zdrojov,  pre ktoré bolo vydané povolenie na             užívanie pred  1. júlom 1987 s platnosťou od  1. januára 2008
           
Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
 Vyšší ako 500 MW	400	
300 MW a vyšší až do 500 MW vrátane 	1700 – 4001)	
Vyšší ako 7 MW až do 300 MW	1700	

1)Emisný limit sa vypočíta podľa vzťahu EL = 3 650 – 6,5 x MTP, kde  EL je emisný limit
a MTP je menovitý tepelný príkon

1.6.3.3 Emisný limit pre zariadenia nových  zdrojov, pre ktoré začne konanie o vydanie              súhlasu na povolenie stavby  po 27. novembri 2002 a  ktoré bude uvedené do              prevádzky po 27. novembri 2003.

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
Vyšší ako 300 MW	200	
100 MW a vyšší do 300 MW vrátane 	400 – 2001)	
50 MW a vyšší do 100 MW 	850	
Vyšší ako 7 MW až do 50 MW	1700	
1)Emisný limit sa vypočíta podľa vzťahu EL =  500 – 1 x MTP , kde  EL je emisný limit
a MTP je menovitý tepelný príkon

1.6.3.3	Podmienky dodržania emisného limitu
	Spaľovacie zariadenie možno prevádzkovať aj pri výpadku zariadenia na obmedzovanie emisií oxidu siričitého, ak doba výpadku neprekročí 96 hodín nasledujúcich po sebe a počas kalendárneho roka spolu 360 hodín.
            
1.6.3.4 Všeobecné  podmienky  prevádzkovania  -  obmedzenie  obsahu  síry v palive
	V zariadeniach na spaľovanie kvapalných palív s tepelným príkonom 0,3 MW a vyšším až do 7 MW vrátane sa nesmie spaľovať palivo s obsahom síry vyšším ako 1% hmot. Toto obmedzenie neplatí pri spaľovaní vlastných technologických olejov, pritom však koncentrácia oxidov síry v spalinách nesmie prekročiť hodnotu 1 700 mg.m-3.

1.6.4	Emisný limit pre oxidy dusíka vyjadrené ako oxid dusičitý

1.6.4.1 Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich zdrojov a pre   zariadenia nových zdrojov              pre ktoré začalo konanie na povolenie stavby pred 27.  novembrom 2002 a ktoré bude             uvedené do prevádzky do 27. novembra 2003  s platnosťou emisného limitu do 1.             januára 2008

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
Vyšší ako 7 MW	450	
0,3 MW a vyšší až do 7 MW vrátane 	500	

1.6.4.2	 Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich zdrojov  a pre  zariadenia nových zdrojov   pre ktoré začalo konanie na povolenie  stavby pred 27.  novembrom 2002 a ktoré 
              bude uvedené do prevádzky do 27. novembra 2003 s platnosťou emisného                            limitu od 1. januára 2008

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
Vyšší ako 500 MW	400	
Vyšší ako 7 MW vrátane do 500 MW vrátane  	450	
0,3 MW a vyšší až do 7 MW vrátane 	500	

1.6.4.3 Emisný limit pre zariadenia nových  zdrojov pre ktoré začne konanie o vydanie              súhlasu  na povolenie stavby po  27. novembri 2002 a ktoré bude uvedené do             prevádzky po 27. novembri 2003 

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
Vyšší ako 300 MW	200	
100 MW a vyšší až do 300 MW vrátane 	200	
50 MW a vyšší do 100 MW	400	
vyšší ako 7 MW do 50 MW	450	
0,3 MW a vyšší až do 7 MW vrátane 	500	

1.6.5	Emisný limit pre oxid uhoľnatý 

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší	175	

1.6.6    Emisné limity pri spaľovaní odpadových olejov 
1.6.6.1 Emisné limity pre zariadenia, pre ktoré sa začne konanie o vydanie súhlasu na    povolenie stavby alebo jej zmeny, zmeny technologických zariadení alebo zmeny ich  využívania po 31. decembri 2001
 Pri spaľovaní odpadových olejov platia emisné limity a všeobecné   podmienky  prevádzkovania ako pre spoluspaľovanie odpadov podľa V. časti.
1.6.6.2 Emisné limity pre ostatné zariadenia ako v bode 1.6.6.1 s platnosťou do 31. decembra 2006
	Pri spaľovaní odpadových olejov platia emisné limity pre základné znečisťujúce látky podľa bodov 1.6.1 až 1.6.5 okrem bodu 1.6.2 poznámka 1), ktorá sa pri spaľovaní odpadových  olejov neuplatňuje. Ďalšie podmienky spaľovania odpadových olejov určí orgán ochrany ovzdušia.
           Od 1. januára 2007 platia emisné limity podľa bodu 1.6.6.1

1.7	Emisné limity pre spaľovanie plynných palív
1.7.1    Podmienky platnosti emisných limitov
	Všetky emisné limity v bode 1.7 platia pre koncentrácie prepočítané na suchý plyn pri štandardných podmienkach 101,325 kPa a 0 o C a pre obsah kyslíka v spalinách vo výške 3% obj.

1.7.2	Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky

1.7.2.1	Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich aj nových zdrojov  pre ktoré začne  konanie o vydanie súhlasu  na povolenie stavby pred  27. novembrom 2002 a ktoré budú uvedené do prevádzky do 27. novembra 2003

Menovitý tepelný  príkon – palivo	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší - všeobecne plynné palivá	5 1)	
0,3 MW a vyšší - spaľovanie vysokopecného plynu	102)	
0,3 MW a vyšší –spaľovanie ostatných využiteľných plynov z výroby ocele	50	

1)  Pre zariadenia, pre ktoré bol vydaný súhlas na užívanie pred 1. júlom 1987 platí do 31. decembra 2007 a pre ostatné zariadenia do 31. decembra 2003 emisný limit na 10 mg.m-3. 
2) Pre zariadenia, pre ktoré bol vydaný súhlas na užívanie pred 1. júlom 1987 platí  tento limit od 1. januára 2004, dovtedy platí emisný limit 50 mg.m-3.  

1.7.2.2 Emisný limit pre zariadenia nových zdrojov  pre ktoré začne konanie o vydanie             súhlasu  na povolenie stavby po  27. novembri 2002 a ktoré budú uvedené do             prevádzky po 27. novembri 2003 

Menovitý tepelný  príkon – palivo	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší - všeobecne plynné palivá	5	
0,3 MW a vyšší - spaľovanie vysokopecného plynu	10	
0,3 MW a vyšší –spaľovanie ostatných využiteľných plynov z výroby ocele	30	

1.7.3	Emisný limit pre oxidy síry vyjadrené ako oxid siričitý

1.7.3.1 Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich aj nových zdrojov  pre ktoré začne  konanie o             vydanie súhlasu  na povolenie stavby pred  27. novembrom 2002 a ktoré budú             uvedené do prevádzky do 27. novembra 2003 s platnosťou do 31.decembra 2007

Menovitý tepelný  príkon – palivo	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší – všeobecne plynné palivá	35	
0,3 MW a vyšší – spaľovanie plynov z rafinérií	100	
0,3 MW a vyšší –spaľovanie nízko výhrevných  priemyslových plynov 1)	800	
0,3 MW a vyšší – spaľovanie skvapalnených uhľovodíkových plynov	5	

1)	napr. vysokopecný  plyn, koksárenský plyn, kalový plyn a ich zmesi

1.7.3.2 Emisný limit pre zariadenia nových zdrojov  pre ktoré začne konanie o vydanie              súhlasu  na povolenie stavby po  27. novembri 2002 a ktoré budú uvedené do              prevádzky po 27. novembri 2003 

Menovitý tepelný  príkon – palivo	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší – všeobecne plynné palivá	35	
0,3 MW a vyšší – spaľovanie koksárenského plynu s nízkou výhrevnosťou	400	
0,3 MW a vyšší –spaľovanie vysokopecného  plyn s nízkou výhrevnosťou	200	
0,3 MW a vyšší – spaľovanie skvapalnených uhľovodíkových plynov	5	

1.7.4	Emisný limit pre oxidy dusíka vyjadrené ako oxid dusičitý

1.7.4.1	Emisný limit pre zariadenia jestvujúcich  a nových  zdrojov  pre ktoré začne  konanie o vydanie  súhlasu  na povolenie stavby pred  27. novembrom 2002 a ktoré budú uvedené do prevádzky do 27. novembra 2003 s platnosťou do 31.decembra 2007 

            Menovitý tepelný  príkon – palivo	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší – všeobecne plynné palivá	200	
0,3 MW a vyšší  – skvapalnené uhľovodíkové plyny	300	

1.7.4.2	Emisný limit pre zariadenia  nových zdrojov  pre ktoré začne  konanie o vydanie  súhlasu  na povolenie stavby po  27. novembri 2002 a ktoré budú uvedené do  prevádzky po  27. novembri 2003 

            Menovitý tepelný  príkon – palivo	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší do 50 MW – všeobecne plynné palivá	200	
0,3 MW a vyšší do 50 MW – skvapalnené uhľovodíkové plyny	300	
50 MW a vyšší do 300 MW vrátane – zemný plyn	150	
Vyšší ako 300 –zemný plyn	100	
50 MW a vyšší  – ostatné plyny	200	

1.7.5	Emisný limit pre oxid uhoľnatý
Menovitý tepelný  príkon – palivo	Emisný limit    mg.m-3	
0,3 MW a vyšší 	100	

1.7.6	Technické požiadavky na  jednotlivé zariadenia s tepelným príkonom menej ako 0,35 MW
            Koncentrácia znečisťujúcich látok v spalinách nesmie prekročiť 
-	pre oxidy dusíka vyjadrená ako oxid dusičitý hodnotu 200 mg.m-3;
-	pre oxid uhoľnatý hodnotu 100 mg.m-3.
            Technické požiadavky sa preukazujú v rámci posudzovania zhodyv zmysle osobitného predpisu .

1.8	Spaľovanie viacerých druhov palív
1.8.1	Spaľovanie viacerých druhov palív v jednom zariadení postupne
	Pri spaľovaní viacerých druhov palív v jednom spaľovacom zariadení tak, že je spaľovaný vždy len jeden druh paliva, platí emisný limit pre spaľovaný druh paliva.
  
1.8.2    Spaľovanie viacerých druhov palív súčasne v jednom zariadení
a) Pri spaľovaní viacerých druhov palív súčasne v jednom zariadení sa  emisný limit určí ako modifikovaný vážený priemer emisných limitov používaných palív podľa vzťahu

	 		          (20,95 - Oref)            Qi.ELi                        Qn.ELn          
                        ELmix,Oref  = ----------------- .     ---------------  + . . . + ---------------- 
                                                   Qcelk                 (20,95-Or,i)                (20,95-Or,n)  
                
                 kde  Qi je tepelný príkon v i-tom palive,
		 Qcelk je celkový tepelný príkon,
		 ELi je emisný limit pre dané palivo a ref. kyslík,
		 ELmix,Oref je celkový emisný limit,
		 Oref je referenčný kyslík pre prevládajúce palivo podľa príkonu v obj. %,
		 Or,i je referenčný kyslík pre i-te palivo v obj. %,
 
            b) ak podiel tepelného príkonu jedného paliva je 70% a viac, platí emisný limit podľa tohto paliva.

                1.8.2.2	Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania platný do31.decembra 2009
	Pri spaľovaní viacerých druhov palív súčasne v jednom zariadení je emisný limit určený tým druhom paliva, ktorého podiel na tepelnom príkone je najväčší; za zariadenie sa v tomto prípade považuje každý jednotlivý kotol.

1.8.3	Súčasné spaľovanie viacerých druhov palív v rôznych typoch stacionárnych zariadení   na spaľovanie palív
	Ak sú v rámci jedného zdroja znečisťovania spaliny z viacerých zariadení alebo skupín zariadení odvádzané spoločným odvodom spalín a pre jednotlivé zariadenia alebo skupiny sú týmto nariadením určené rôzne emisné limity, môže sa na účely preukázania podmienok dodržania emisných limitov (§ 9) použiť vzťah uvedený v bode 1.8.2.1 písm. a).

2.         PLYNOVÉ TURBÍNY

2.1       Podmienky určenia emisného limitu
            Emisné limity určené ako koncentrácie znečisťujúcich látok v odpadových plynoch uvedené platia pre koncentrácie prepočítané na suchý plyn pri štandardných podmienkach 101,32 kPa a 0 oC a pri obsahu kyslíka 15%  Emisné limity platia pri zaťažení nad  70 % .

2.2      Emisný limit pre znečisťujúce látky

2.2.1	Emisný limit pre jestvujúce a nové zdroje pre ktoré začne  konanie o vydanie          súhlasu  na povolenie stavby pred  27. novembrom 2002 a ktoré budú uvedené do prevádzky do 27. novembra 2003 

Menovitý tepelný príkon	Emisný limit  mg.m-3
Pre tuhé znečisťujce  látky – stupeň podľa Bachrachovej stupnice	
	TZL	SO2 1)	NOx ako NO2	CO	
20 MW a vyšší
(objem spalín
60 000 m3.h-1)	
2	Nové zdroje 600
Jestvujúce zdroje 1700 	
300 2)
	
100	
Do 20 MW
(objem spalín
60 000 m3.h-1)
	
4	Nové zdroje 600
Jestvujúce zdroje 1700 	350 2)	
100	

1)  Emisný limit pre SO2 platí pri spaľovaní kvapalných palív s obsahom síry.
2) Emisné limity platia pre jednotlivé plynové turbíny  s mechanickou účinnosťou do 30% vrátane. Pre plynové turbíny s účinnosťou viac ako 30% sa emisný limit koriguje vynásobením hodnotou  podielu  /30,  kde  je skutočná účinnosť v % . 

2.2.2     Emisný limit pre  zariadenia nových  zdrojov pre ktoré začne  konanie o vydanie              súhlasu  na  povolenie stavby po 27. novembri 2002 a ktoré budú uvedené do              prevádzky po  27. novembri 2003  1. 3. 2003

Palivo	Emisný limit  mg.m-3
	
Zemný plyn 1)	502)	
Kvapalné palivá 3)	120	
Iné plynné palivá ako zemný plyn	120	
Emisné limita platia pre jednotlivé plynové turbíny s menovitým tepelným príkonom viac ako 50 MW
Emisné limity sa pre núdzovú prevádzku, ktorá má trvanie menej ako 500 hodín ročne neuplatňujú. Prevádzkovateľ takéhoto zdroja musí každoročne predložiť orgánu ochrany skutočný počet prevádzkových hodín.    

1)Zemný plyn je prírodný metán, ktorý neobsahuje viac ako 20% obj. inertných plynov alebo  iných zložiek.
 
2)Odchylne od uvedenej hodnoty je emisný limit 75 mg.m-3 pre nasledovné perípady:
-	plynové turbíny  použité pri kombinovanej výrobe tepla a elektriny c s celkovou účinnosťou viac ako 75 %;
-	plynové turbíny použité v kombinovanom cykle s celkovou účinnosťou viac ako  55 % ;
-	plynové turbíny použité pre mechanický pohon.

Pre  jednostupňové plynové turbíny, ktoré nepatria do žiadnej z uvedených kategórií aktorých účinnosť je vyššia ako 35 %sa emisný limit vypočíta podľa vzťahu: EL = 50x /35,  kde  je účinnosť plynovej turbíny v %

3)   Emisný limit platí pre spaľovanie ľahkých a stredných destilátov. 

2.2.2.2	Emisný limit  NOx pre plynové turbíny s menovitým tepelným výkonom nižším ako 50 MW a emisný limit TZL, SO2 a CO pre  všetky výkony

Platia emisné limity podľa bodu 2.2.1

2.3   Integrácia kotla s plynovou turbínou 
2.3.1    Emisné limity pre nové zdroje znečisťovania
            V  prípade  zaradenia  spalinového  kotla  za  plynovú turbínu   platia   emisné   limity a podmienky ich platnosti ako pre plynové turbíny. V prípade prikurovania spalinového kotla s príkonom väčším ako 30 % príkonu plynovej turbíny sa počíta emisný limit ako vážený priemer emisného limitu pre plynovú turbínu a spalinový kotol podľa vzťahu uvedeného v  bode 1.8.2.1 písm. a).
2.3.2.  Emisné limity pre jestvujúce zdroje znečisťovania
V prípade zaradenia  spalinového kotla  za  plynovú turbínu platia  emisné  limity a podmienky  ich  platnosti ako pre plynové turbíny.

3.  ZARIADENIA NA SUŠENIE ALEBO NA INÉ TEPELNÉ ÚPRAVY, PRI            KTORÝCH DOCHÁDZA  K  PRIAMEMU  STYKU  SPALÍN  ALEBO  PLAMEŇA            S OHRIEVANÝM  MÉDIOM 

3.1.     Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
           V zariadeniach  na sušenie alebo na  iné tepelné úpravy možno  spaľovať len plynné palivá, skvapalnené uhľovodíkové plyny, kvapalné palivá s obsahom síry najviac 0,2 % hmot.  alebo tuhé palivá s mernou  sírnatosťou najviac 0,5 g.MJ-1.

3.2       Emisné limity
            V zariadeniach na sušenie alebo na  iné tepelné úpravy platia také emisné limity pre znečisťujúce látky, ktorých emisia závisí len od paliva a spôsobu spaľovania,  aké platia pre ostatné zariadenia na spaľovanie palív podľa druhu spaľovaného paliva pri referenčnom obsahu kyslíka 17 %. 

4.  STACIONÁRNE PIESTOVÉ SPAĽOVACIE MOTORY - NOVÉ ZDROJE    
            ZNEČISŤOVANIA

4.1      Podmienky určenia emisného limitu
           Emisné  limity  platia   pri  štandardných  podmienkach 101,32 kPa,  teplote 0o C a pri  obsahu kyslíka 5% obj. Emisné limity neplatia pre agregáty používané výlučne na núdzovú prevádzku.

4.2	Emisné limity
Typ motora
Menovitý tepelný príkon	Emisný limit  mg.m-3	
	TZL	NOx ako NO2	CO	
Všetky typy motorov
0,3 MW a vyšší 

Vznetové motory
od 0,3 MW do 3 MW
3 MW a vyšší

Ostané motory
0,3 MW a vyšší
štvortaktné
dvojtaktné	
130 1)	

4000
2000

500
800	
650	

1)  Emisný limit pre spaľovanie kvapalných palív.

4.3      Všeobecné podmienky prevádzkovania - obmedzenie  obsahu síry v palive
           V stacionárnych spaľovacích  motoroch  možno spaľovať len  plynné palivá  a   kvapalné  palivá s  obsahom síry najviac 0,2 % hm.

5.  VÝROBA  KOKSU

5.1	Všeobecné podmienky  prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania

5.1.1   Vykurovanie koksárenských batérií
           Koncentrácia sulfánu vo  vykurovacom  plyne  nesmie prekročiť hodnotu 500 mg.m-3.
5.1.2   Príprava koksárenskej vsádzky
            Emisie   tuhých   znečisťujúcich   látok   zo  všetkých zariadení  a miest  vzniku sa musia podľa technických možností s  prihliadnutím   na  primeranosť  výdavkov  obmedziť (napr. odsávaním, odprašovaním, hermetizáciou).

5.1.3  Plnenie koksovacích komôr
            Plniace  plyny je potrebné zaviesť  do technologického plynu  alebo do  inej koksovacej  komory, ak  je takýto odvod s  ohľadom na ďalšie  spracovanie surového dechtu možný. V opačnom prípade sa musia spaľovať.
            Všetky otvory koksárenských  batérií musia byť utesnené tak,  aby  v  uzavretom  stave  pri  vizuálnej kontrole podiel dymiacich otvorov oproti celkovému počtu otvorov na koksovacej batérii nebol vyšší ako 10%.

5.1.4    Vytlačovanie koksu
            Vytlačovaná môže byť len  úplne skoksovaná vsádzka. Pri vytlačovaní  koksu sa      musia odpadové  plyny odviesť do odprašovacieho zariadenia.
5.1.5    Chladenie koksu
            Pri  chladení  koksu  je  potrebné  zaviesť  procesy  s nízkymi  emisiami  tuhých     znečisťujúcich  látok,  ako napr. suché chladenie koksu.
5.1.6    Triediarne koksu
            Zariadenia  na  drvenie  a  triedenie  koksu  sa  musia odsávať a odprašovať.
5.1.7    Chemické prevádzky koksární
            a) Zariadenia    chemických    prevádzok    musia   byť zabezpečené   proti   únikom   prchavých   látok  do ovzdušia.
           b) Závadné vody z priameho chladenia plynu nesmú byť v  priamom styku s      ovzduším.
            c) Koksárenský plyn  na výstupe z  chemických prevádzok môže obsahovať max.  500 mg.m-3 sulfánu (sírovodíka).
d)	Koksárenský plyn sa nesmie priamo vypúšťať do ovzdušia.

5.2	Všeobecné podmienky prevádzkovania pre jestvujúce zdroje 

Všeobecné podmienky prevádzkovania pre jestvujúce zdroje podľa bodu 5.1.5 platia od 
1.januára 2015  a podľa bodov 5.1.1 , 5.1.7/b a 5.1.7/c  a platia od  1. januára 2010

5.3   Emisné limity

Technologický uzol	Emisný limit	
	Tuhé znečisťujúce látky	Oxidy dusíka ako NO2	
Vykurovanie koksárenských batérií – dym vypúšťaný z koksárenskej batérie	2. stupeň Ringelmanovej stupnice	500  mg.m-3  1)	
Príprava koksárenskej vsádzky
nové zdroje 
jestvujúce zdroje 	

50 mg.m-3
100 mg.m-3		
Plnenie koksovacích komôr- odpadové plyny zo spaľovania plniacich plynov 	
50 mg.m-3		
Vytlačovanie koksu-
celkové emisie 	0,035 kg na  tonu koksu v mesačnom priemere		
Chladenie koksu – suché chladenie 	0,02 kg na tonu koksu v mesačnom priemere		
Triediarne koksu
nové zdroje 
jestvujúce zdroje 	
50 mg.m-3
100 mg.m-3		

1)	Emisný limit platí pre obsah kyslíka v spalinách vo výške 5 % 

II.        VÝROBA A SPRACOVANIE KOVOV

1.         ÚPRAVA ŽELEZNEJ RUDY

1.1	Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
         Príprava vsádzky pre aglomeráciu.
         Chladenie, drvenie, triedenie a manipulácia s pražencom  .
         Emisie  tuhých   znečisťujúcich   látok   zo  všetkých zariadení  a miest  vzniku sa musia
         podľa  technických možností   s  prihliadnutím   na  primeranosť  výdavkov obmedziť 
         (napr. odsávaním, odprašovaním, hermetizáciou).

1.2	Emisné limity 

Technologický
uzol	Emisný limit 1)  mg.m-3	
	TZL	Oxidy síry
ako SO2 	Oxidy dusíka 
ako NO2	Oxid uhoľnatý	Ortuť v plyn. skupenstve	
Príprava vsádzky pre
aglomeráciu
- nové zdroje  
- jestv. zdroje 	

50
100					
Aglomerácia 
	100
	400
10002 )	400	6000
80003 )	1	
Magnetizačné praženie rúd a ich peletizácia
v rotačných. peciach
- nové zdroje
- jestv. zdroje   	

100
100	

25004)
3500				
Drvenie, triedenie a  manipulácia 
s pražencom 

Chladenie  	

50

100		

1)Všetky emisné limity platia pre obsah kyslíka v odpadových plynoch 19 % obj. 
2)  Emisný limit pri spracovaní sulfidických rúd
3 ) Emisný limit pri spracovaní karbonátových rúd
4 ) Ak nie  je možné túto hodnotu  dosiahnuť  bez  odsírenia,  nesmie  byť  stupeň
     odsírenia nižší ako 40%.

2.         VÝROBA SUROVÉHO ŽELEZA, VYSOKÉ PECE

2.1    Všeobecné podmienky  prevádzkovania   pre  nové  zdroje znečisťovania
            Emisie   tuhých   znečisťujúcich   látok   zo  všetkých zariadení  a miest  vzniku sa  musia podľa  technických možností   s  prihliadnutím   na  primeranosť  výdavkov obmedziť (napr.  odsávaním, odprašovaním, hermetizáciou zariadenia).
 
2.2     Emisné limity 

Technologický uzol	Emisný limit  mg.m-3	
	TZL	CO	
Doprava a manipulácia 
s vysokopecnou vsádzkou
nové zdroje
jestvujúce zdroje 	

50
100		
Odlievanie 	100		
Ohrievače vetra	100 1)	6 0001)	

1) Emisné limity platia pre obsah kyslíka  v odpadových plynoch  7 %

3.         VÝROBA OCELE

3.1     Všeobecné podmienky  prevádzkovania   pre  nové  zdroje znečisťovania
           a)  Emisie tuhých  znečisťujúcich   látok  zo   všetkých zariadení a miest vzniku  sa musia podľa technických možností s  prihliadnutím  na  primeranosť  výdavkov obmedziť (napr.  odsávaním, odprašovaním,  hermetizáciou zariadenia).
            b) Konvertorový plyn a ostatné odpadové plyny s obsahom CO  je potrebné podľa možnosti zachytávať na    ďalšie  využitie alebo zneškodniť spaľovaním. Ak sa odpadové plyny privádzajú   na dodatočné spaľovanie, určí   orgán   ochrany  ovzdušia   podmienky    spaľovania najmä účinnosť spaľovania, koncentráciu oxidu uhoľnatého,   teplotu spaľovania a potrebnú zádrž.
           c)  Pri  delení  ťažkého  kovového  odpadu  pre  vsádzku rezaním  kyslíkom  je    potrebné  podľa  technických  možností  s  prihliadnutím  na  primeranosť výdavkov zabezpečiť odsávanie a odprášenie odpadových plynov.

3.2	Emisné limity  

Technologický uzol	Emisný limit 1)  mg.m-3	
	TZL	NOx ako NO2		
Kyslíkové konvertory
Odpadové plyny  z konvertora

Odpadové plyny  z odsávania dopravy a manipulácie so vsádzkou
- nové zdroje
- jestvujúce zdroje   	
50

50
100			
Elektrické oblúkové pece, indukčné
pece a vákuovacie zariadenia 

Spaliny z pecí do 20 t vsádzky
Spaliny z pecí 20 t a viac vsádzky

Odpadové plyny z odsávania z dopravy a manipulácie so vsádzkou a z delenia kovového odpadu rezaním kyslíkom
- nové zdroje znečisťovania 
- jestvujúce zdroje znečisťovania 	

75
50

50
100	

400
400	

	

3.3. Podmienka platnosti emisných limitov pre nové zdroje znečisťovania
       Ak sa  odvádzajú vyčistené odpadové plyny na koncové spaľovanie, platia emisné limity  
       pre tuhé znečisťujúce látky pred spaľovaním.

4.         ZLIEVÁRENSKÉ TECHNOLÓGIE

4.1       Všeobecné  podmienky  prevádzkovania  pre  nové  zdroje  znečisťovania
            a) Emisie tuhých  znečisťujúcich   látok  zo  všetkých zariadení  a miest vzniku sa musia podľa technických možností  s  prihliadnutím  na  primeranosť výdavkov           obmedziť (napr.  odsávaním, odprašovaním, hermetizáciou zariadenia).
            b) Pri výrobe jadier a foriem  je potrebné  vznikajúce organické znečisťujúce látky   odsávať a zachytávať.

5. VÝROBA LIATINY – KUPLOVÉ  PECE

5.1       Všeobecné podmienky  prevádzkovania   pre  nové  zdroje znečisťovania
            Emisie znečisťujúcich   látok   zo  všetkých zariadení  a miest  vzniku sa  musia podľa  technických možností   s  prihliadnutím   na  primeranosť  výdavkov obmedziť (napr. odsávaním,  odprašovaním, hermetizáciou zariadenia, využívaním alebo spaľovaním CO). Ak sa odpadové plyny privádzajú   na dodatočné spaľovanie, určí   orgán   ochrany  ovzdušia   podmienky    spaľovania najmä. účinnosť spaľovania, koncentráciu oxidu uhoľnatého,   teplotu spaľovania a potrebnú zádrž.

5.2       Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky z kuplových pecí

Technologický uzol	Emisný limit mg.m-3	
	TZL	Oxid uhoľnatý	
Spaliny z kuplových pecí
- taviací výkon do 10 t.h.-1 
- taviaci výkon 10 t.h.-1 a vyšší	
100
75	
10001)
10001)	
Odpadové plyny z odsávania  z dopravy a manipulácie
- nové zdroje
- jestvujúce zdroje	

50
100		
1) Platí pre horúcoveterné kuplové pece s rekupeátorom

5.3   Podmienka platnosti emisných limitov pre nové zdroje znečisťovania
        Ak sa odvádzajú vyčistené odpadové plyny na koncové spaľovanie, platia emisné limity  
        pre tuhé znečisťujúce látky pred spaľovaním.

6.        HUTNÍCKA  DRUHOVÝROBA  (napr. valcovne,  drôtovne,  kováčovne a iná tepelná úprava)

6.1.	Emisné  limity

Emisný limit mg.m-3	
Tuhé znečisťujúce
látky	Oxidy siry
ako SO2	Oxidy dusíka 
ako NO2	Zinok
(pri žiarových úpravách)	
50
nové zdroje
100
jestvujúce zdroje	8001)	400
bez predhrievača vzduchu
800
s predhrievačom  vzduchu	
20

1) Pri použití vykurovacieho plynu ako zmesi vysokopecného a koksárenského plynu

6.2	Podmienky dodržania emisného limitu 

Emisný limit pre zinok platí pri obsahu kyslíka 19 % obj., pre ostatné znečisťujúce látky platí emisný limit pri obsahu kyslíka 5 % obj.

7.         VÝROBA A SPRACÚVANIE NEŽELEZNÝCH KOVOV A FEROZLIATIN

7.1       Všeobecné podmienky  prevádzkovania   pre  nové  zdroje znečisťovania
            Emisie   tuhých   znečisťujúcich   látok   zo  všetkých zariadení  a miest  vzniku sa  musia podľa  technických možností   s  prihliadnutím   na  primeranosť  výdavkov           obmedziť (napr. odsávaním, odprašovaním, hermetizáciou zariadenia).

7.2	Emisné limity

Technologický uzol	Emisný limit mg.m-3	
	Tuhé znečisťujúce látky	Oxidy síry ako  SO2	
Spaliny  z pecných agregátov
- nové zdroje
- jestvujúce zdroje 

Odpadové plyny z odsávania  z dopravy a manipulácie
- nové zdroje
- jestvujúce zdroje

Spracovanie odpadových plynov na kyselinu sírovú pri výrobe medi	
50
50

50
100	

15001)	
1) Pri zabezpečení opatrení na minimalizáciu emisií SO3.

7.3       Spoločné ustanovenie
            Ustanovenia  uvedené v bode 7 sa netýkajú výroby a spracúvania ortuti a hliníka.

8.         VÝROBA ORTUTI NA BÁZE TETRAEDRITOVÝCH KONCENTRÁTOV

8.1      Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky

Emisný limit mg.m-3	
Tuhé znečisťujúce látky	arzén a jeho zlúčeniny vyjadrené ako As	ortuť a jej zlúčeniny vyjadrené ako Hg	antimón a meď a ich zlúčeniny vyjadrené ako suma Sb+Cu	
50	4	7	19	

9.         VÝROBA HLINÍKA

9.1	Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky

Technologické uzly	Emisný limit mg.m-3	
	Tuhé znečisťujúce látky	zlúčeniny   fluóru    vyjadrené   ako fluorovodík	oxidy  síry vyjadrené ako oxid siričitý	oxidy  dusíka   vyjadrené  ako  oxid  dusičitý	
Odpadový plyn odsávaný z elektolyzérov

Odpadový plyn odsávaný z výrobných priestorov elektrolýzy

Výroba oxidu hlinitého a uhlíkatých elektród
- všetky operácie
- spaliny  z rotačných 
pecí
s využitím tepla spalín
bez využitia tepla spalín
	
301)

50	
22)

12)	

400	

1300

1800

1)   Celkové emisie tuhých  znečisťujúcich  látok vrátane odsávania  výrobných  priestorov
      elektrolýzy  nesmú  prekročiť  v dennom  priemere hodnotu  5 kg na  tonu hliníka.
2)   Emisie zlúčenín fluóru vyjadrené  ako fluorovodík nesmú  prekročiť v dennom priemere            hodnotu 0,5 kg na tonu hliníka.

III.       VÝROBA NEKOVOVÝCH MINERÁLNYCH PRODUKTOV

1.         VÝROBA CEMENTU

1.1       Podmienky určenia  emisných  limitov  pre  nové  zdroje znečisťovania
            Emisné  limity  pre  znečisťujúce  látky  v  odpadových plynoch  z  rotačných  cementárskych  pecí  platia  pre  koncentrácie prepočítané na obsah kyslíka 11% obj.

1.2       Emisný limit pre jednotlivé  znečisťujúce látky

Technologické uzly	Emisný limit mg.m-3	
	Tuhé znečisťujúce látky	oxidy  síry vyjadrené ako oxid siričitý	oxidy  dusíka   vyjadrené  ako  NO2	
Všetky operácie
Výpal slinku 
Nové zdroje 
Rotačné pece s disperzným predohrievačom
Ostatné pece

Jestvujúce zdroje   
Rotačné pece 
- s využitím tepla spalín
- bez využitia tepla spalín
Šachtové pece 	501)	
400	

1300
1500

1300
1800
1500	
1) Celkové  emisie  tuhých  znečisťujúcich  látok nesmú prekročiť hodnotu 1,5 kg na tonu 
    vypáleného slinku v  mesačnom priemere.

2.         VÝROBA VÁPNA

2.1      Podmienky určenia emisných   limitov  pre  nové  zdroje znečisťovania
           Emisné limity pre znečisťujúce látky v odpadových plynoch  z  rotačných  vápenných   pecí  platia  pre  koncentrácie prepočítané na obsah kyslíka 11% obj.

2.2      Emisný limit pre jednotlivé  znečisťujúce látky

Technologické uzly	Emisný limit mg.m-3	
	Tuhé znečisťujúce látky	oxidy  dusíka   vyjadrené  ako  NO2	
Všetky operácie

Nové zdroje 
- vypaľovacie pece 

Jestvujúce zdroje
- rotačné pece  
- ostatné pece	501)	

1500

1800
1500	
1) Celkové  emisie  tuhých  znečisťujúcich  látok pre nové zdroje nesmú prekročiť   hodnotu    1,5 kg na tonu vypáleného vápna v  mesačnom priemere.

3.         OBAĽOVNE BITÚMENOVÝCH ZMESÍ A MIEŠIARNE BITÚMENOV

3.1      Podmienky určenia emisného limitu pre nové zdroje znečisťovania
           Emisné  limity platia  prepočítané na  koncentrácie pre obsah kyslíka v spalinách 17% obj.

3.2      Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
3.2.1   Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
           Koncentrácia emisií tuhých  znečisťujúcich látok nesmie pri všetkých operáciách prekročiť hodnotu 30 mg.m-3.
3.2.2   Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
           Koncentrácia emisií tuhých znečisťujúcich látok nesmie pri všetkých operáciách prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.

3.3     Všeobecné podmienky prevádzkovania - obmedzenie  obsahu síry v palive pre nové zdroje znečisťovania
            Pri  výrobe  bitúmenových zmesí sa nesmie používať kvapalné palivo s  obsahom  síry  vyšším ako 1% alebo tuhé palivo  s  merným  obsahom  síry vyšším ako 0,5 g.MJ-1.

4.         VÝROBA MAGNEZITU

4.1       Podmienky určenia emisných   limitov  pre  nové  zdroje znečisťovania
            Emisné  limity  pre  znečisťujúce  látky  v odpadových plynoch  z  rotačných   vypaľovacích  pecí  platia  pre koncentrácie prepočítané na obsah kyslíka 11% obj.

4.2      Emisný limit pre jednotlivé znečisťujúce látky

Technologické uzly	Emisný limit mg.m-3	
	Tuhé znečisťujúce látky	oxidy  síry vyjadrené ako oxid siričitý	oxidy  dusíka   vyjadrené  ako  NO2	
Všetky operácie  
Výpal slinku 
Nové zdroje 
- vypaľovacie pece 

Jestvujúce zdroje   
- rotačné pece 
- ostatné pece 	501)	
400	

1500

1800
1500	
1) Celkové  emisie  tuhých  znečisťujúcich  látok pre nové zdroje nesmú prekročiť hodnotu     1,5 kg na tonu vypáleného magnezitu v  mesačnom priemere.

5.        VÝROBA SKLA A SKLÁRSKYCH VÝROBKOV A SKLENENÝCH VLÁKEN

5.1      Podmienky stanovenia emisných limitov
           Emisné limity  uvedené v bodoch 5.1  až 5.5 sa vzťahujú na suché spaliny pri štandardných stavových podmienkach pri tlaku 101,325 kPa a teplote 0oC. Pre           taviace  agregáty  platia   emisné  limity  pri  obsahu kyslíka v  odpadových plynoch 13%  obj. pre kontinuálne taviace agregáty a 17% obj.  pre diskontinuálne taviace           agregáty.

5.2      Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
5.2.1   Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
           a) Pri všetkých operáciách,  kde vznikajú emisie tuhých znečisťujúcich  látok,  nesmie  prekročiť ich koncentrácia v odpadových plynoch hodnotu 50 mg.m-3.
           b) Súčet   koncentrácií  tuhých   znečisťujúcich  látok  nesmie prekročiť pre
                ba) arzén
                      chróm
                       kadmium
                       kobalt
                       nikel
                       selén
                 pri hmotnostnom  toku 0,005 kg.h-1 a  vyššom hodnotu  1 mg.m-3,
                 bb) antimón
                       cín
                        mangán
                        meď
                        olovo
                        vanád
                 pri hmotnostnom toku 0,025 kg.h-1  a  vyššom hodnotu   5 mg.m-3.

5.2.2    Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            a) Pri všetkých operáciách,  kde vznikajú emisie tuhých znečisťujúcich  látok, nesmie    prekročiť ich koncentrácia v odpadových plynoch hodnotu
                 aa) pri hmotnostnom toku nižšom ako   2,5 kg.h-1                   100 mg.m-3,
                 ab) pri hmotnostnom toku                      2,5 kg.h-1 a vyššom     50 mg.m-3.
            b) Súčet   koncentrácií  tuhých   znečisťujúcich  látok nesmie prekročiť pre
                ba) arzén
                      chróm
                      kadmium
                      kobalt
                      nikel
                      selén
                pri hmotnostnom toku  0,01 kg.h-1 a  vyššom hodnotu 2 mg.m-3,
                bb) antimón
                      cín
                      mangán
                      meď
                      olovo
                      vanád
                 pri hmotnostnom toku  0,05 kg.h-1 a  vyššom hodnotu 5 mg.m-3.

5.3      Emisný limit pre oxidy síry
           Koncentrácia  oxidov síry  vyjadrená ako  oxid siričitý nesmie prekročiť hodnotu
            a) pri palive zemný plyn                         500 mg.m-3,
            b)  pri palive generátorový plyn          1 750 mg.m-3.

5.4      Emisný limit pre oxidy dusíka
           Koncentrácia oxidov dusíka vyjadrená ako oxid dusičitý nesmie prekročiť v spalinách hodnotu
            a) pre rekuperatívne kontinuálne taviace agregáty                       1 600 mg.m-3,
            b) pre regeneratívne kontinuálne taviace agregáty                       2 500 mg.m-3,
            c) pre diskontinuálne taviace agregáty                                         1 100 mg.m-3.
            Ak je z dôvodu kvality výrobku nutné nitrátové čerenie, nesmie  koncentrácia oxidov  dusíka vyjadrená  ako oxid dusičitý  prekročiť  dvojnásobok   hodnôt  uvedených  v           písmenách a), b) a c).

5.5       Emisný limit pre plynné zlúčeniny fluóru
5.5.1    Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
            Koncentrácia plynných zlúčenín fluóru  vyjadrená ako fluorovodík nesmie  prekročiť  pri  hmotnostnom  toku 0,05 kg.h-1 a  vyššom hodnotu 7 mg.m-3.
5.5.2    Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            Koncentrácia plynných zlúčenín fluóru  vyjadrená ako fluorovodík nesmie  prekročiť  pri  hmotnostnom  toku  0,1 kg.h-1 a  vyššom hodnotu 10 mg.m-3.

5.6       Emisný limit pre plynné zlúčeniny chlóru
5.6.1    Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
            Koncentrácia plynných zlúčenín chlóru  vyjadrená ako chlorovodík nesmie  prekročiť  pri  hmotnostnom  toku  0,3 kg.h-1 a  vyššom hodnotu 30 mg.m-3.
5.6.2    Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            Koncentrácia plynných zlúčenín chlóru  vyjadrená ako chlorovodík nesmie  prekročiť  pri  hmotnostnom  toku  0,5 kg.h-1 a  vyššom hodnotu 50 mg.m-3.

6.         VÝROBA MINERÁLNYCH VLÁKEN S ORGANICKÝMI SPÁJADLAMI

6.1       Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
            Koncentrácia tuhých znečisťujúcich  látok v odpadových plynoch z odsávania z  dopravy, manipulácie so vsádzkou a   z   ostatných   zariadení,   ktoré   emitujú   tuhé           znečisťujúce látky, nesmie prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.

6.2       Emisné limity pre kuplové pece
            Koncentrácia znečisťujúcich  látok pri tavení  čadiča v kuplových peciach nesmie prekročiť hodnotu
            a) v odpadových plynoch z pecí s taviacim výkonom do 10 t.h-1 pre
                 tuhé znečisťujúce látky                  100 mg.m-3,
                 oxid uhoľnatý                              1 000 mg.m-3,
            b) v odpadových  plynoch z pecí s taviacim výkonom 10 t.h-1 a vyšším pre
                 tuhé znečisťujúce látky                    75 mg.m-3,
                 oxid uhoľnatý                             1 000 mg.m-3.

6.3        Emisné   limity  pre   tuhé   znečisťujúce   látky  z usadzovania, vytvrdzovania a sušenia minerálnych vláken  s organickými spájadlami
              Pri usadzovaní, vytvrdzovaní a sušení minerálnych vláken s organickými  spájadlami  nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok  v  odpadových  plynoch  prekročiť hodnotu 75 mg.m-3.

7.        OSTATNÉ ZDROJE PRIEMYSLU VÝROBY NEKOVOVÝCH  MINERÁLNYCH
           PRODUKTOV

7.1      Všeobecné podmienky  prevádzkovania pre  nové zdroje znečisťovania
            Emisie tuhých znečisťujúcich látok   zo  všetkých zariadení  a miest  vzniku sa  musia podľa technických možností s prihliadnutím na primeranosť výdavkov obmedziť (napr. odsávaním, odprašovaním, hermetizáciou).

7.2      Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
7.2.1   Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
           Pri všetkých operáciách, kde vznikajú tuhé znečisťujúce látky, nesmie  prekročiť ich koncentrácia  v odpadových  plynoch hodnotu 50 mg.m-3.
7.2.2   Emisný limit pre jestvujúce nové zdroje znečisťovania
           Platí  všeobecne  platný  emisný  limit  pre jestvujúce zdroje.

8.         ZARIADENIA NA  VYPAĽOVANIE   KERAMICKÝCH  VÝROBKOV  PRI
           POUŽITÍ HLINY AKO SUROVINY (napr. výroba tehál)

8.1      Podmienky určenia emisných limitov pre nové zdroje znečisťovania
           Emisné  limity  platia  prepočítané  na  obsah  kyslíka v odpadových plynoch 18% obj.

8.2      Emisný limit pre oxidy síry
8.2.1   Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
           a)   Pri  obsahu síry  vo vstupných  surovinách menej ako  0,12 % nesmie  koncentrácia oxidov síry  v odpadových plynoch vyjadrená ako  oxid siričitý pri hmotnostnom  toku  10  kg.h-1  a  vyššom  prekročiť  hodnotu  500 mg.m-3.
           b) Pri  obsahu  síry  vo  vstupných  surovinách 0,12% a vyššom nesmie koncentrácia  oxidov síry v odpadových plynoch vyjadrená ako  oxid siričitý pri hmotnostnom   toku 10 kg.h-1 a vyššom  prekročiť hodnotu 1 500 mg.m-3.
8.2.2   Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            Platí  všeobecne  platný  emisný  limit  pre jestvujúce zdroje znečisťovania.

IV.      CHEMICKÝ PRIEMYSEL

1.         VÝROBA CHLÓRU

1.1       Všeobecné podmienky  prevádzkovania   pre  nové  zdroje znečisťovania
            a) Všetky  druhy  koncových,  technologických  a  iných odpadových   plynov         obsahujúcich   chlór  sa  musia zaviesť   do  vhodného   zariadenia  na  odstránenie  chlóru.
            b) Z pracovného priestoru  elektrolýzy je   potrebné zabezpečiť   centrálne    odsávanie   a   odvádzanie odpadových plynov.

1.2       Emisný limit pre chlór
            Koncentrácia  chlóru  v   odpadovom  plyne  opúšťajúcom odchlórovacie  zariadenie  nesmie   prekročiť   hodnotu  6 mg.m-3.

1.3       Emisný limit pre ortuť
            Emisie ortuti v odpadovom plyne odsávanom z priestoru elektrolýzy nesmú  prekročiť  hodnotu  1,5 g ortuti na tonu vyrobeného chlóru v ročnom priemere.

2.        VÝROBA CHLOROVODÍKA A KYSELINY CHLOROVODÍKOVEJ

2.1       Emisný limit pre chlorovodík
            a) Koncentrácia   chlorovodíka  v   odpadových  plynoch odchádzajúcich  z čistenia  odpadového plynu  nesmie prekročiť   hodnotu    25 mg.m-3.   Súčasne   emisie              chlorovodíka  pri  výrobe  kyseliny  chlorovodíkovej nesmú   prekročiť  0,05 kg   chlorovodíka  na   tonu vyrobenej   36%-nej   kyseliny   chlorovodíkovej   v              mesačnom priemere.
            b) Emisné limity uvedené v  písmene a) platia pre tieto procesy:
                ba) spaľovanie chlóru vo vodíku,
                bb) reakcie  solí  s  kyselinou  sírovou (Mannheimov  proces, sulfátový proces),
                bc) chlorácia organických zlúčenín.

3.         VÝROBA KYSELINY SÍROVEJ

3.1       Emisný limit pre oxidy síry
            Emisie  oxidov  síry  vyjadrené  ako  oxid  siričitý vo vypúšťanom plyne nesmú prekročiť hodnotu 2,2 kg na tonu vyrobenej kyseliny   sírovej    v   ročnom   priemere
            (prepočítané na 100%-nú kyselinu sírovú).

4.         VÝROBA AMONIAKU A MOČOVINY

4.1       Emisný limit pre amoniak
            Emisie  amoniaku  vo  vypúšťanom  plyne nesmú prekročiť hodnotu  0,2 kg  na  jednu  tonu vyrobeného  amoniaku v mesačnom  priemere.  Emisia  amoniaku  sa  sleduje pred spálením  vypúšťaných  plynov  v  technologickom ohreve alebo v poľnom horáku.

5.         VÝROBA KYSELINY DUSIČNEJ

5.1       Emisný limit pre oxidy dusíka
            Koncentrácia oxidov dusíka  vyjadrená ako oxid dusičitý nesmie prekročiť v odpadovom plyne hodnotu 300 mg.m-3.

5.2       Emisný limit pre amoniak
            Ak  sa  použije  na  znižovanie  emisií  oxidov  dusíka  katalytická  redukcia oxidov  dusíka amoniakom,  nesmie prekročiť  koncentrácia  amoniaku   v  odpadovom  plyne hodnotu 300 mg.m-3.

6.         VÝROBA SÍRY (CLAUSOV PROCES)

6.1       Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
            Odpadové plyny s obsahom  sulfánu (sírovodíka) sa musia  dodatočne spaľovať.

6.2       Emisný limit pre sulfán
            Koncentrácia  sulfánu  v  odpadovom  plyne po spaľovaní nesmie prekročiť hodnotu 10 mg.m-3.

6.3       Emisný limit pre zlúčeniny síry
            a) Emisný stupeň  síry zo zariadení  s dennou kapacitou do 10 ton síry vrátane nesmie  prekročiť 6%.
            b) Emisný stupeň  síry zo zariadení  s dennou kapacitou  väčšou  ako 10  ton do  20 ton  síry vrátane  nesmie  prekročiť 3%.
            c) Emisný  stupeň síry  zo zariadení s dennou kapacitou väčšou  ako 20  ton do  50 ton  síry vrátane  nesmie prekročiť 2%.
            d) Emisný stupeň  síry zo zariadení  s dennou kapacitou nad 50 ton síry nesmie prekročiť 1%.

7.         VÝROBA A SPRACOVANIE VISKÓZY

7.1       Všeobecné  podmienky  prevádzkovania  pre  nové  zdroje znečisťovania
            Odpadové plyny z výroby a spracovania viskózy je potrebné podľa technických    možností a primeranosti nákladov odvádzať na zneškodňovanie alebo regeneráciu.
         
7.2       Emisné limity pre jednotlivé znečisťujúce látky
            a) V odpadovom plyne  odchádzajúcom zo  zneškodňovania nesmie koncentrácia  prekročiť hodnotu pre
                 aa) sulfán (sírovodík)                    10 mg.m-3,
                 ab) sírouhlík                                100 mg.m-3.
           b) Celkové emisie vrátane odsávania   výrobných priestorov  a   prídavného   odsávania  zvlákňovacích strojov nesmú prekročiť hodnotu pre
                 ba) sulfán (sírovodík)                                                               50 mg.m-3,
                 bb) sírouhlík z výroby striže, textilného hodvábu a fólie       150 mg.m-3,
                 bc) sírouhlík z výroby kordového hodvábu                            400 mg.m-3.

7.3       Všeobecné  podmienky   prevádzkovania  pre   jestvujúce zdroje znečisťovania
            Všeobecné    podmienky   prevádzkovania    podľa   bodu 7.1 písm. a)  a  b)  sa  vzťahujú  na jestvujúce zdroje  znečisťovania s účinnosťou od 1.1.1999.

8.         VÝROBA POLYVINYLCHLORIDU (PVC)

8.1       Všeobecné  podmienky prevádzkovanie   pre  nové  zdroje znečisťovania
            Odpadové  plyny  s  obsahom  vinylchloridu  je potrebné odvádzať na čistenie alebo na termickú likvidáciu.

8.2       Emisný limit pre vinylchlorid
            a) Koncentrácia  vinylchloridu  v   odpadovom  plyne  z čistenia alebo z likvidácie nesmie prekročiť hodnotu  5 mg.m-3.
            b) Na mieste prechodu z  uzatvoreného systému na úpravu alebo na sušenie v otvorenom systéme nesmie zvyškový obsah vinylchloridu prekročiť v mesačnom priemere
                 ba) v hotovom výrobku                                                 10 mg VC na kg PVC,
                 bb) v suspenzii homopolyméru                                   100 mg VC na kg PVC,
                
                 bc) v suspenzii kopolyméru                                        400 mg VC na kg kopolyméru,
                 bd) v suspenzii mikropolyméru a emulzii polyméru 1 500 mg VC na kg PVC.

9.         RAFINÉRIE  ROPY,    PETROCHEMICKÉ    SPRACOVANIE   ROPY
           
9.1      Všeobecné podmienky  prevádzkovania   pre  nové  zdroje znečisťovania
9.1.1    Skladovanie a prečerpávanie
            a) Pri skladovaní surovín, medziproduktov a produktov s tlakom pár vyšším ako 1,32 kPa (13 mbar) pri teplote 20 oC  do  76 kPa  pri pracovnej  teplote je potrebné
                 - používať skladové nádrže s plávajúcou strechou vybavené účinným tesnením      okrajov strechy,
                 - nádrže s pevnou strechou vybaviť  vnútornou plávajúcou membránou s tesnením,
                 - zabezpečiť odvod pár z nádrží s pevnou strechou na spätné získavanie alebo na zneškodňovanie,
                 - vykonať iné opatrenia,  ktoré  sa uvedeným metódam vyrovnajú.
                Tieto  opatrenia  musia  zabezpečiť  zníženie emisií aspoň o 90% v porovnaní  s nádržou s pevnou strechou  bez   plávajúceho   zakrytia   hladiny.   V  prípade odvádzania  pár  na  zneškodňovanie  alebo na spätné získavanie  nesmie byť  emisný stupeň  vyšší ako  5%  (účinnosť zariadenia min. 95%).
                       b) Pri  prečerpávaní  kvapalín  podľa  písmena a), ako napr. pri   stáčaní   z   automobilových   alebo  zo železničných  cisterien,  pri  plnení  cisterien  zo              skladových  nádrží  alebo  pri  inom prečerpávaní je potrebné   použiť  zvláštne   opatrenia,  ako  napr. recirkuláciu  plynnej fázy  alebo viesť  vytlačované plyny do zneškodňovacieho  zariadenia. Emisný stupeň uhľovodíkov  zo  zariadenia  na  ich  zneškodňovanie alebo na  spätné získavanie nesmie byť  vyšší ako 5% (účinnosť  zariadenia  95%).   
         c) Opatrenia  v  písmenách  a)  a  b)  na skladovanie a  prečerpávanie  platia  pre  každú  skladovú  nádrž s objemom  1 000 m3  a  vyšším  alebo  pre ročný obrat 10 000 m3 a viac.
           d) Dýchanie  nádrží eliminovať  na čo  najmenšiu mieru, napr. znížením teplotných výkyvov  obsahu nádrže jej  vhodnou izoláciou alebo reflexným náterom s celkovou odrazovosťou sálavého tepla 70%.
c)	Na prečerpávanie používať tesné čerpadlá bez odkvapov, napr. čerpadlá s mechanickou upchávkou.
           f)  Pri   skladovaní  kvapalín,   ktoré  obsahujú látky 1. podskupiny 1.  skupiny  z prílohy č. 1 vo väčšom množstve ako 10 mg.kg-1 alebo   látky  2.  a  3. podskupiny   1. skupiny  a   látky  1. podskupiny  4. skupiny podľa prílohy č. 1 vo väčšom množstve ako 5%, je potrebné počítať s nádržami s pevnou strechou s núteným dýchaním a  odvádzané plyny a pary zaviesť do zberného  systému plynov alebo  na spaľovanie, ak očakávané  hodnoty emisných  tokov prekročia hodnoty uvedené v prílohe č. 3 o všeobecne platných emisných limitoch.
           g) Technické podrobnosti  pri skladovaní a prečerpávaní benzínov v distribučných                 skladoch a na čerpacích staniciach sú určené vyhláškou o obmedzovaní emisií 
                prchavých organických látok zo skladov benzínu a z distribúcie   benzínu 
                k benzínovým  čerpadlám. 

91.2    Armatúry   na   odľahčenie   tlaku  a    vyprázdňovacie  zariadenia
            Plyny   a  pary,   ktoré  vystupujú   zo  zariadení  na odľahčenie  tlaku  a  z  vyprázdňovacích  zariadení, je potrebné  odvádzať  do   zberného  systému  plynov.  To neplatí  pre  prípady  havárií  a  požiarov  alebo  pre prípady,  keď  môže  nastať  zvýšenie  tlaku  následkom polymerizácie alebo z iných obdobných dôvodov. Zachytené plyny  je  potrebné  spaľovať   v  procesných peciach; ak to nie je možné, treba ich odviesť na poľný horák.

9.1.3   Odvádzanie odpadových plynov
           Odpadové plyny z procesných zariadení, ktoré odchádzajú  pri bežnej prevádzke, ako  aj odpadové plyny vznikajúce  pri regenerácii  katalyzátorov, je potrebné  odviesť na koncové  spaľovanie  alebo  realizovať  obdobné  účinné  opatrenie na zníženie emisií.

9.1.4	Spustenie a odstavenie výroby
           Plyny,  ktoré  odchádzajú   pri  spustení  a  odstavení výroby, je potrebné zaviesť do zberného systému plynov. Ak to  nie je možné,  je potrebné ich  odviesť na poľný horák. Poľný horák musí byť skonštruovaný a nastavený tak, aby bolo zabezpečené bezdymové spaľovanie.

9.1.5	Sulfán (sírovodík)
            a) Plyny z odsírovacích zariadení alebo z iných zdrojov s  obsahom  sulfánu  väčším  ako  0,4%  obj.  a  pri hmotnostnom toku  sulfánu väčšom ako  2 t za deň  je potrebné spracovať.
                Plyny,  ktoré   sa  nebudú  ďalej   spracovávať,  je potrebné  zaviesť  na   koncové  spaľovanie,  pričom koncentrácia   sulfánu   nesmie   prekročiť  hodnotu 10 mg.m-3.
                Odpadové a procesné vody  s obsahom sulfánu sa musia odvádzať  tak,  aby  sa  zabránilo  úniku sulfánu do ovzdušia.
            b) Plyny z vákuotvorných systémov, ktoré obsahujú okrem sulfánu aj zapáchajúce heterocyklické zlúčeniny síry a  dusíka,   sa  môžu  spaľovať   v technologických peciach. Koncentrácia oxidov síry vyjadrená ako oxid siričitý v  odpadových plynoch zo  spaľovania nesmie  prekročiť hodnotu 800 mg.m-3.

9.1.6   Technologické odpadové vody
           Čistiarne  odpadových  vôd,   do  ktorých  sú  odvedené technologické odpadové vody, je potrebné zakryť a odsávané  plyny odvádzať  na čistenie.  Opatrenie platí pre  kapacitu  čistiarne  200 m3.h-1  a  väčšiu. Emisný stupeň  organických  látok  nesmie  byť  vyšší  ako 20% (účinnosť  zariadenia  na   čistenie  plynov  musí  byť najmenej 80%).
9.1.7    Kontrola úniku pár organických látok
            V  technologických  prevádzkach  je potrebné vykonávať pravidelnú kontrolu únikov  prchavých organických látok najmä  z  čerpadiel  a  armatúr  a  pri  zistení únikov operatívne vykonať nápravu.

9.2       Všeobecné   podmienky   prevádzkovania  pre  jestvujúce  zdroja znečisťovania:
            a) Ustanovenia  bodu 9.1.1. písm. a)  až c)  platia pre jestvujúce zdroje  znečisťovania        
                od 1.1.2010.
            b) Ustanovenia   bodu    9.1.5. písm. b)   platia   pre  jestvujúce zdroje znečisťovania   
                od 1.4.1996.

9.3       Emisný   limit   pre    jednotlivé  znečisťujúce  látky a technologické procesy           
9.3.1    Emisný limit pre sulfán (sírovodík)
            Koncentrácia sulfánu v odpadových plynoch zo spaľovania plynov s obsahom  sulfánu  nesmie  prekročiť  hodnotu 10 mg.m-3.
9.3.2    Emisný  limit pre  katalytické  štiepenie  -  pre  nové zdroje znečisťovania
            Emisie  jednotlivých znečisťujúcich  látok v odpadových plynoch  zo  riadenia  na  regeneráciu katalyzátora z  katalytického štiepenia procesom  fluidného lôžka nesmú prekročiť hodnotu
            a) pre tuhé znečisťujúce látky                                                 50 mg.m-3,
            b) pre oxidy dusíka vyjadrené ako oxid dusičitý                  700 mg.m-3,
            c) pre oxidy síry vyjadrené ako oxid siričitý                     1 700 mg.m-3.

10.      VÝROBA CELULÓZY

10.1    Všeobecné podmienky  prevádzkovania   pre  nové  zdroje znečisťovania
           Pri  výrobe   celulózy  je  potrebné   využiť  dostupné technické  možnosti  s   prihliadnutím  na  primeranosť nákladov  na  zachytávanie  a  likvidáciu zapáchajúcich látok   (zlúčeniny   obsahujúce   redukovanú   síru)  z jednotlivých   zdrojov    (napr.  z   varne,   odparky, vyvarovacej kolóny) lokálnym alebo centrálnym odsávaním do zariadení na ich zachytávanie a likvidáciu.

10.2    Emisné  limity  pre  jednotlivé  znečisťujúce  látky zo spaľovania lúhov z výroby buničiny
10.2.1 Sulfitový spôsob a neutrálsulfitový spôsob výroby:
           tuhé znečisťujúce látky                                     100 mg.m-3,
           oxid siričitý                                                       700 mg.m-3,
           oxidy dusíka vyjadrené ako oxid dusičitý        400 mg.m-3,
           sulfán (sírodovík)                                               40 mg.m-3.

10.2.2 Sulfátový spôsob výroby:
           tuhé znečisťujúce látky                                                                   100 mg.m-3,
           oxid siričitý                                                                                     450 mg.m-3,
           oxidy dusíka vyjadrené ako oxid dusičitý                                      300 mg.m-3,
           zlúčeniny obsahujúce redukovanú síru vyjadrené ako H2S             20 mg.m-3.

10.2.3 Podmienky určenia emisných limitov
           Emisné limity  uvedené v bodoch 11.2.1  a 11.2.2 platia  pri obsahu kyslíka 11% obj.

11.      VÝROBA PRÍPRAVKOV NA OCHRANU RASTLÍN

11.1    Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
11.1.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
           Koncentrácia tuhých znečisťujúcich  látok  s obsahom účinných   látok  v   odpadových  plynoch nesmie pri hmotnostnom toku 25 g.h-1 a  vyššom prekročiť hodnotu 5 mg.m-3.
11.1.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
           Platí  všeobecne  platný  emisný  limit  pre jestvujúce  zdroje znečisťovania.

12.      VÝROBA PRIEMYSELNÝCH HNOJÍV

12.1     Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
12.1.1  Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
            Koncentrácia  tuhých znečisťujúcich  látok v odpadovom plyne  zo  všetkých   technologických  operácií  nesmie prekročiť hodnotu 75 mg.m-3.
12.1.2  Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            Platí  všeobecne  platný  emisný  limit  pre jestvujúce  zdroje znečisťovania.

13.       ZARIADENIA   NA   VÝROBU   A   SPRACÚVANIE   UHLÍKATÝCH
            MATERIÁLOV

13.1     Všeobecné podmienky  prevádzkovania   pre  nové  zdroje znečisťovania
            Emisie  organických  znečisťujúcich  látok  z tepelných procesov pri  výrobe uhlíkatých materiálov  je potrebné  podľa   technických   možností   s   prihliadnutím   na primeranosť   výdavkov    obmedzovať   (napr. odsávať a zneškodňovať).

13.2     Emisné limity pre tuhé znečisťujúce látky
13.2.1  Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
            Pri všetkých operáciách, kde vznikajú tuhé znečisťujúce látky, nesmie  prekročiť ich koncentrácia  v odpadových plynoch hodnotu 50 mg.m-3.
13.2.2  Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            Platí  všeobecne  platný  emisný  limit  pre jestvujúce zdroje znečisťovania.

13.3.     Emisné limity pre  plynné  organické  látky  pri výrobe uhlíkatých materiálov   vypaľovaním
13.3.1    Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
13.3.1.1 Miešanie a tvarovanie
              Koncentrácia  organických látok  vyjadrená ako  celkový organický uhlík v   odpadových plynoch zo zariadení  na miešanie a tvarovanie  s  použitím   smoly,  dechtov a podobných organických prchavých  látok  ako  spájadla   nesmie prekročiť hodnotu 100 mg.m-3.
13.3.1.2 Vypaľovanie
              a)koncentrácia organických látok vyjadrená ako celkový organický uhlík v   spalinách   z  komorových  a tunelových pecí nesmie prekročiť hodnotu 50 mg.m-3,
              b) koncentrácia organických látok vyjadrená ako celkový organický uhlík v spalinách z kruhových pecí na vypaľovanie grafitových a uhlíkatých elektród nesmie prekročiť hodnotu 200 mg.m-3.

13.3.1.3 Impregnácia
              Koncentrácia  organických látok  vyjadrená ako  celkový organický  uhlík v  odpadových plynoch  z impregnačných zariadení nesmie prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.
13.3.2   Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
             Platí  všeobecne  platný  emisný  limit  pre jestvujúce zdroje znečisťovania.

V.        SPAĽOVANIE A  SPOLUSPAĽOVANIE ODPADOV

1.         ROZSAH  PLATNOSTI

1.1   Ustanovenia V. časti tejto prílohy platia pre spaľovne odpadov a zariadenia na          spoluspaľovanie odpadov. 

1.2       Ustanovenia V. časti tejto prílohy neplatia  pre
            a) experimentálne  zariadenia  používané na výskum, vývoj a  testovanie spaľovacích 
procesov, ak nespaľujú viac ako  50 t/r odpadu,  
            b) spaľovacie zariadenia, v ktorých sa nakladá len s týmito odpadmi: 
	          1. rastlinný odpad z poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, 
	2. rastlinný odpad z potravinárskeho priemyslu, ak sa teplo zo spaľovania využíva      na výrobu energie,
	3. vláknitý drevný odpad z prvotnej výroby celulózy a výroby papiera z celulózy, ak je spoluspaľovaný v mieste vzniku a  teplo zo spaľovania sa využíva na výrobu energie,
                4.  drevný odpady s výnimkou drevného odpadu, ktorý by v dôsledku ošetrenia konzervačnými látkami alebo ochrannými nátermi mohol obsahovať halogénované organické zlúčeniny alebo ťažké kovy, a do ktorého patrí najmä drevný odpad pochádzajúci z odpadu zo stavebných a búracích prác. 
                5.  korkový odpad, 
                6.  plynné odpady vypúšťané do ovzdušia,
                7.  rádioaktívny odpad, 
                8.  mŕtve  telá zvierat 
                9. odpad, ktorý pochádza z prieskumu nálezísk ropy a plynu a ich ťažby, ak sa   
                     ťažba zabezpečuje z  ťažobných ostrovov kde sa odpad aj spaľuje.

1.3	Ustanovenia V. časti  bodov 2.2.3 a 3.3 písm. e) tejto prílohy určené pre nebezpečné odpady neplatia pre tieto nebezpečné odpady: 
a)	horľavé kvapalné odpady  vrátane odpadových olejov definovaných  v osobitnom predpise1), ak spĺňajú tieto kritériá:
                  aa) celkový obsah polychlórovaných aromatických uhľovodíkov, napríklad 
polychlórovaných  bifenylov (PCB) alebo pentachlórfenol (PCP) nie sú 
vyššie ako 50 ppm,          
                  ab)  nie sú nebezpečné, pretože neobsahujú ďalšie zložky uvedené v prílohe č. 3 Katalógu odpadov  v takom množstve alebo v takej koncentrácii, ktoré by spôsobilo pri ich spaľovaní: 
                          -  ohrozenie  kvality vody, ovzdušia a pôdy, rastlín a živočíchov, 
                          -  ohrozenie životného prostredia, napríklad hlukom alebo zápachom, 
                          -  nepriaznivé ovplyvňovanie  krajiny alebo miest zvláštneho záujmu,
                   ac)  ich výhrevnosť je minimálne 30 MJ/kg,

           b)  akékoľvek  kvapalné odpady, pri spaľovaní ktorých nevznikajú vyššie emisie ako      pri spaľovaní plynového oleja 

2.        VŠEOBECNÉ PODMIENKY  PREVÁDZKOVANIA 

2.1   Všeobecné podmienky prevádzkovania pre spaľovne komunálnych  odpadov -  nové zdroje   znečisťovania povolené do 31. decembra 2001 platné do 31. decembra 2005 
2.1.1  Pri všetkých zariadeniach  na spaľovanie komunálnych odpadov musí byť zásobník odpadov vyhotovený tak, aby v ňom bolo možné trvalo udržiavať podtlak a aby bol odsávaný vzduch privádzaný do ohniska. Ak je spaľovacie zariadenie mimo prevádzky, musí  sa  vzduch zo zásobníka odpadov odvádzať do výduchu určeného orgánom  ochrany ovzdušia.
2.1.2  Všetky zariadenia na  spaľovanie  komunálnych odpadov musia v  spaľovacom   priestore za  posledným prívodom vzduchu zabezpečiť dodržanie teploty najmenej 850 oC po dobu najmenej dvoch  sekúnd, a to pri obsahu kyslíka v spalinách najmenej 6% obj. Pre špeciálne spaľovacie zariadenia, napríklad typu pyrolýznych pecí alebo   
iných, individuálne určia  podmienky spaľovania príslušné orgány ochrany ovzdušia.
2.1.3  Zariadenie na spaľovanie komunálnych odpadov musí byť vyhotovené tak, aby sa zabezpečilo dostatočné zdržanie spaľovaného odpadu v spaľovacom priestore na dokonalé vyhorenie.
2.1.4   Odpad možno  pridávať do ohniska postupne  vtedy a v takom množstve, aby   sa vždy dodržali podmienky podľa  bodu 2.1.2.
2.1.5 Od 1. januára 2007 platia všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové a jestvujúce zdroje znečisťovania - spaľovne komunálnych odpadov podľa bodu 2.3.    

2.2 Všeobecné podmienky prevádzkovania pre spaľovne zvláštnych a nebezpečných odpadov - nové zdroje znečisťovania povolené do 31. decembra 2001  platné  do 31. decembra 2005  
2.2.1   Pri všetkých zariadeniach na spaľovanie zvláštnych a nebezpečných odpadov musí byť zásobník tuhého odpadu vyhotovený tak, aby sa  v ňom mohol trvale udržiavať podtlak a aby sa odsávaný vzduch privádzal do ohniska. Pri kvapalných odpadoch  vzdušnina odsávaná  z miesta odčerpávania  a odvzdušnenia nádrží musí byť zavedená do spaľovacieho priestoru. Ak je spaľovacie zariadenie mimo prevádzky, musí sa odsávaný vzduch rozptyľovať vo výške určenej orgánom ochrany ovzdušia.  
2.2.2  Všetky zariadenia na spaľovanie zvláštnych a nebezpečných odpadov musia byť vybavené dodatočným spaľovaním. V spaľovacom priestore sa za posledným              
prívodom vzduchu musí  udržiavať taká teplota, ktorá zabezpečuje termickú a  
oxidačnú deštrukciu všetkých odchádzajúcich  nebezpečných  látok a ktorá bude najmenej 900 oC po dobu  najmenej dvoch sekúnd a pri obsahu kyslíka najmenej 6%  obj., pri spaľovaní kvapalných odpadov najmenej 3 % obj. Pre              
špeciálne spaľovacie zariadenia, napríklad typu pyrolýznych pecí alebo iných, 
osobitné podmienky spaľovania určia  orgány ochrany ovzdušia.
2.2.3   Ak sa spaľuje zvláštny a  nebezpečný odpad obsahujúci vysokostabilné organické látky, napríklad  typu polychlórovaných bifenylov (PCB),  musí sa v spaľovacom priestore za posledným prívodom vzduchu udržiavať teplota  najmenej 1100 oC počas  zotrvania spalín  v  tomto priestore  najmenej  dve sekundy a pri obsahu kyslíka najmenej 6 % obj., pri  spaľovaní kvapalných odpadov 3 % obj.
2.2.4  Od 1. januára 2007 platia všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové a jestvujúce zdroje znečisťovania - spaľovne zvláštnych a nebezpečných odpadov podľa bodu 2.3.        

2.3   Všeobecné podmienky prevádzkovania pre spaľovne odpadov a zariadenia na    spoluspaľovanie odpadov, pre ktoré začne konanie o vydanie  súhlasu na povolenie stavby, zmeny technologických zariadení alebo zmeny ich využívania 
po  31. decembri   2001.    
2.3.1  Pri  prevádzkovaní spaľovní odpadov a  zariadení  na spoluspaľovanie odpadov sa  musia vykonať všetky preventívne  opatrenia, aby sa pri dodávke a príjme a 
medziskladovaní  odpadov zabránilo zaťaženiu životného prostredia, a ak to nie je možné, v maximálnej miere obmedzilo najmä  znečistenie ovzdušia, obťažovanie  zápachom, ako aj priame ohrozenie zdravia ľudí. 
2.3.2  Spaľovne odpadov  musia byť prevádzkované s takou účinnosťou  spaľovania, aby  obsah celkového organicky viazaného uhlíka (TOC)  vo zvyškovej škváre a popolčeku bol nižší ako 3 %,  alebo spaľovacie straty boli nižšie ako 5 % suchej váhy spaľovaných odpadov. Ak sa táto hodnota nezabezpečí, musí sa odpad pred spálením vhodne  upraviť.
2.3.3 Všetky spaľovne odpadov musia byť navrhnuté, vybavené, vybudované a 
prevádzkované tak, aby teplota spalín za  posledným prívodom spaľovacieho vzduchu riadeným a rovnomerným spôsobom aj pri najnepriaznivejších podmienkach dosahovala   hodnotu  850 0C počas min. dvoch  sekúnd pri obsahu kyslíka najmenej 6 % teplota sa musí merať v blízkosti vnútornej steny spaľovacej komory alebo na inom reprezentatívnom mieste v súlade s povolením orgánu ochrany ovzdušia. Ak sa  spaľujú  nebezpečné odpady s obsahom organických zlúčenín chlóru viac ako 1 %  vyjadrené ako chlór, musí sa  teplota zvýšiť  na  1 100 0C. 
2.3.4  Každá spaľovacia linka spaľovne odpadov musí byť vybavená najmenej  jedným prídavným horákom. Tieto horáky musia  byť automaticky uvedené do prevádzky, ak teplota spalín po poslednom prívode spaľovacieho vzduchu  klesne pod 850 0C, resp.  1 100 0C. Prídavné horáky musia byť v  prevádzke aj  počas nábehu a odstavovania, aby teplota v žiadnom intervale  spaľovania neklesla pod 850 oC, resp. 1 100 0C po celý čas, kým sa v spaľovacom priestore nachádza ešte nespálený odpad. 
            Počas nábehu a odstavovania, keď teplota spalín nedosahuje  850 °C, resp. 1 100 °C,  môžu sa prídavné horáky prevádzkovať len s kvapalnými palivami, pri ktorých nebudú vyššie emisie ako pri spaľovaní plynového oleja3) s obsahom síry max. 0,2 % objemu,  skvapalnenými plynmi alebo zemným plynom.  
2.3.5	Zariadenia na spoluspaľovanie odpadov musia byť navrhnuté, vybavené, vybudované a prevádzkované tak, aby teplota spalín pri spaľovaní odpadov  po poslednom prívode spaľovacieho vzduchu riadeným a rovnomerným spôsobom aj pri najnepriaznivejších podmienkach dosahovala hodnotu 850 0C počas najmenej dvoch sekúnd. Ak sa spoluspaľuje nebezpečný odpad s obsahom organických zlúčenín chlóru viac  ako 1 % vyjadrených ako chlór, musí sa  teplota zvýšiť  na  1 100 0C. 
2.3.6  Spaľovne odpadov a  zariadenia na spoluspaľovanie odpadov musia byť vybavené  automatickým systémom, ktorý zabezpečí  odstavenie prísunu odpadu
            a) pri nábehu, keď sa ešte nedosiahla  teplota 850 0C,  resp. 1 100 0C alebo teplota  určená orgánom ochrany ovzdušia v zmysle bodov 2.3.7 a 2.3.8,
            b) pri každom poklese teploty pod  850 0C, resp. 1 100 0C , alebo pod teplotu určenú orgánom ochrany ovzdušia  v zmysle bodov 2.3.7 a 2.3.8,
            c) v každom prípade, keď kontinuálne meranie zabudované podľa podmienok    
osobitného predpisu4) ukáže, že v  dôsledku  poruchy  zariadení na  čistenie   
odpadových plynov boli prekročené emisné limity.

2.3.7  Orgán ochrany ovzdušia môže pre určité kategórie odpadov alebo určité tepelné 
procesy, ktoré musia byť vyšpecifikované v povolení, povoliť aj iné prevádzkové  podmienky, ako sú uvedené bode 2.3.3. Odlišné prevádzkové  podmienky však  nesmú spôsobiť vyššiu tvorbu zvyškov zo spaľovania alebo vyšší obsah  organického  uhlíka vo zvyškoch, ako je uvedené v bode 2.3.2. 
2.3.8  Orgán ochrany ovzdušia  môže pre určité kategórie odpadov  alebo určité tepelné procesy, ktoré musia byť vyšpecifikované v povolení, povoliť aj iné prevádzkové podmienky, ako sú uvedené  v bode 2.3.5, za podmienok, že emisné limity pre organický uhlík a CO  v odpadových plynoch  nebudú prekročené.
           V priemysle výroby  celulózy a papiera je podmienkou udelenia takého povolenia, že  pri spaľovaní vlastných odpadov v kotle na drevnú kôru  v mieste vzniku odpadu nebude prekročený emisný limit pre plynné organické látky vyjadrené ako celkový organický uhlík podľa bodu 4.2.   
2.3.9  Spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov musia byť navrhnuté, vybavené, vybudované a prevádzkované tak, aby  emisie vypúšťané do ovzdušia nespôsobili významné znečistenie prízemného ovzdušia osobitne je potrebné odpadové plyny  kontrolovane (riadene) vypúšťať cez komín za podmienok dodržania  kvality ovzdušia podľa osobitného predpisu. Výška komína sa musí voliť tak, aby sa zaručila ochrana  zdravia ľudí a životného prostredia v súlade s prílohou č.6.          
2.3.10  Teplo vznikajúce  pri spaľovaní alebo spoluspaľovaní odpadov musí byť podľa 
možnosti využité.
2.3.11  Infekčný nemocničný odpad sa podáva do spaľovacieho zariadenia bez  
predbežného zmiešania s inými druhmi odpadov a bez priameho kontaktu obsluhy. 

3.         PODMIENKY PLATNOSTI EMISNÝCH LIMITOV

3.1   Podmienky platnosti emisných limitov pre spaľovne komunálnych odpadov       povolené do 31. decembra 2001 platné do 31. decembra 2005
3.1.1 Emisné limity pre zariadenia na spaľovanie komunálnych odpadov platia pre  
koncentrácie  prepočítané na suchý plyn  pri  štandardných  podmienkach 101,32 kPa a 0 oC  a  pri  obsahu  kyslíka  v  spalinách  pre zariadenia s kapacitou 1 tony a menšou za hodinu 17 % obj. a  pre zariadenia s kapacitou  vyššou ako 1 tona za hodinu 11 % obj.
3.1.2 Od 1. januára 2006 podmienky platnosti emisných limitov pre spaľovne 
komunálnych odpadov platia podľa bodu 3.3.

3.2      Podmienky platnosti emisných limitov pre spaľovne zvláštnych a  nebezpečných odpadov  povolené do 31. decembra 2001 platné  do 31. decembra 2005
3.2.1   Emisné limity pre zariadenia na spaľovanie zvláštnych a nebezpečných odpadov platia pre koncentrácie prepočítané na suchý plyn pri štandardných podmienkach 101,32 kPa a 0 oC  a pri obsahu kyslíka v spalinách 11 % obj.
3.2.2 Od 1. januára 2006 podmienky platnosti emisných limitov pre spaľovne 
zvláštnych a nebezpečných odpadov platia podľa bodu 3.3.

3.3    Podmienky platnosti emisných limitov pre spaľovne odpadov a zariadenia  na    spoluspaľovanie odpadov, pre ktoré sa začne  konanie o vydanie súhlasu na  povolenie stavby alebo jej zmeny, zmeny technologických zariadení alebo zmeny ich využívania po 31. decembri  2001     
           Podmienky platnosti emisných limitov sú: 
           a)  teplota 273 K, tlak 101,3 kPa, obsah kyslíka  11 %, suchý plyn,    
           b) teplota 273 K, tlak 101,3 kPa, obsah kyslíka 3 %, suchý plyn, ak sa spaľujú        
výlučne odpadové oleje podľa osobitného predpisu,1) 
c)	ak sa odpad spaľuje alebo spoluspaľuje v atmosfére obohatenej kyslíkom, môže orgán ochrany ovzdušia určiť  iný obsah referenčného kyslíka, ktorý zodpovedá  týmto podmienkam,
d)	pri spoluspaľovaní odpadov sa emisné limity vzťahujú na celkový obsah kyslíka  určeného  podľa bodu 5.3.1,
            e) ak sa v spaľovni odpadov alebo v zariadení na spoluspaľovanie odpadov spaľujú  
nebezpečné odpady a na týchto zariadeniach je zabudované a prevádzkované 
zariadenie na čistenie spalín, výsledky merania emisných hodnôt sa prepočítajú na 
referenčný kyslík  len  v tom  prípade, ak je  skutočná koncentrácia kyslíka meraná  
v rovnakom intervale (perióde), ako je príslušná  znečisťujúca látka spaľovaná, vyššia ako hodnota  určeného referenčného kyslíka. 

4.        EMISNÉ LIMITY PRE SPAĽOVNE ODPADOV

4.1     Emisné limity pre spaľovne odpadov  povolené do 31. decembra 2001 platné do             31. decembra 2005
4.1.1	Emisné limity pre spaľovne komunálnych odpadov

Znečisťujúca látka- kapacita 	1 t.h-1  a menej	1 až 3  t.h-1 vrátane	Viac ako 3 t.h-1	
Emisný limit  [mg.m-3]	
Tuhé znečisťujúce látky spolu  	50	30	20	
Organické znečisťujúce látky vo forme plynov a pár vyjadrené ako celkový organický uhlík	
20	
20	
20	
Ťažké kovy
Pb, Cu, Mn  
As, Ni, Cr, Co 
Hg, Tl, Cd	
 
* 	
spolu 5
spolu 1
spolu 0,2	
spolu 5
spolu 1
spolu 0,2	
Plynné zlúčeniny chlóru vyjadrené ako HCl	
30	
30	
15	
Plynné zlúčeniny fluóru vyjadrené ako HF	
*	
2	
1	
Oxid uhoľnatý (CO)	100	100	100	
Oxidy síry (SO2)	*	300	100	
Oxidy dusíka  ako NO2	*	400	400	
* platia všeobecne platné emisné limity podľa prílohy č. 3

Poznámky : 
1.	Do   31. decembra  2004  platí   emisný  limit   pre  jestvujúce zdroje  znečisťovania pre  As, Ni, Cr a Co  
      2 mg.m-3.               
2.   Referenčný kyslík pre zariadenia s kapacitou 1 t.h-1 a menej  je 17 %.
3.   Pre spaľovne odpadov s kapacitou menej ako 6 t.h-1  platí emisný limit pre oxidy dusíka    aj po 31. decembri 2006.  

4.1.2   Emisné limity pre spaľovne zvláštnych a nebezpečných odpadov  

Znečisťujúca látka - kapacita	      3 t.h-1 a menej
	viac ako 3 t.h-1
	
Emisný limit  [mg.m-3]	
Tuhé znečisťujúce látky spolu	30	20	
Organické znečisťujúce látky vo forme plynov a pár vyjadrené ako celkový organický uhlík	           
20	
20	
Ťažké kovy
Pb, Cu, Mn
As, Ni, Cr, Co 
Cd, Hg, Tl	
spolu 5
spolu 1
spolu 0,2	
spolu 5
spolu 1
spolu 0,2	
Plynné zlúčeniny chlóru vyjadrené ako HCl	
30	
15	
Plynné zlúčeniny fluóru vyjadrené ako HF	
2	
1	
Oxid uhoľnatý (CO)	100	100	
Oxidy síry (SO2)	300	100	
Oxidy dusíka  ako NO2	500	500	
Poznámky : 
1.   Do  31. decembra 2004   platí   emisný   limit  pre  jestvujúce  zdroje  znečisťovania  pre      
       As, Ni, Cr a Co  2 mg.m-3.               
2.	Ak nemožno dosiahnuť uvedený emisný limit pre SO2 bez odsírenia (napr. pri  spaľovaní  zvláštnych odpadov s vysokým obsahom síry), emisný stupeň oxidov síry  nesmie  prekročiť  hodnotu 10 %.  
3.	Pre  spaľovne odpadov s kapacitou menej ako  6 t.h-1 platí po 31. decembri 2006  emisný limit pre oxidy dusíka 400 mg.m-3     

4.1.3	Platnosť emisných limitov od 1. januára  2006
           Od 1. januára 2006 platia emisné limity podľa bodu 4.2 okrem emisných limitov pre oxidy dusíka pre spaľovne odpadov s menovitou kapacitou menej ako 6 t.h-1.  

4.2    Emisné limity pre spaľovne odpadov, pre ktoré začne konanie o vydanie súhlasu na povolenie stavby alebo jej zmeny, zmeny technologických zariadení alebo zmeny ich využívania po 31. decembri  2001 

4.2.1   Emisné limity  určené ako denné priemery 

Znečisťujúca látka	Emisný limit [mg.m-3]	
Celkové  tuhé znečisťujúce látky	10	
Organické znečisťujúce látky vo forme plynov a pár vyjadrené ako celkový organický uhlík 	               
10	
Plynné zlúčeniny chlóru vyjadrené ako HCl	10	
Plynné zlúčeniny fluóru vyjadrené ako HF	1	
Oxid siričitý  (SO2)	50	
Oxid dusnatý  (NO) a oxid dusičitý (NO2)  vyjadrené ako  oxid dusičitý  	
200*	

* Pre spaľovne odpadov s kapacitou do 6 t.h-1 vrátane, pre ktoré sa začalo konanie o vydanie  súhlasu na povolenie stavby alebo jej zmeny pred 31. decembrom 2001, platia emisné limity aj po 1. januári 2007 podľa bodov 4.1.1 a 4.1.2.

4.2.2   Emisné limity  určené ako polhodinové priemery

Znečisťujúca látka	(100 %) A	(97 %) B	
Emisný limit [mg.m-3]	
Celkové  tuhé znečisťujúce látky	30	10                 	
Organické znečisťujúce látky vo forme plynov a pár vyjadrené ako celkový organický uhlík 	
20	
10          	
Plynné zlúčeniny chlóru vyjadrené ako HCl	60	 10              	
Plynné zlúčeniny fluóru vyjadrené ako HF	4	2                 	
Oxid siričitý  (SO2)	200	 50            	
Oxid dusnatý  (NO) a oxid dusičitý (NO2) vyjadrené ako oxid dusičitý 	
400*	
200*             	

*  Pre spaľovne odpadov s kapacitou do 6t.h-1 vrátane, pre ktoré sa začalo konanie o vydanie  
   súhlasu na povolenie stavby alebo jej zmeny pred 31. decembrom 2001, platia emisné limity aj po 1. januári 2006 podľa bodov 4.1.1 a 4.1.2 a § 9.
Podmienky dodržania emisného limitu:  
A - žiadna  hodnota  polhodinového priemeru  v roku nesmie prekročiť  uvedené hodnoty.
B -  97 % polhodinových priemerov  v roku  nesmie prekročiť uvedené hodnoty.

4.2.3   Emisné limity pre ťažké kovy
 
Znečisťujúce látky	Emisný limit [mg.m-3]	
Tálium a jeho zlúčeniny vyjadrené ako tálium  (Tl)	
Spolu 0,05	
Kadmium a jeho zlúčeniny vyjadrené ako  kadmium (Cd)		
Ortuť a jej zlúčeniny  vyjadrené ako ortuť (Hg)	0,05	
Antimón a jeho zlúčeniny vyjadrené ako antimón  (Sb)	    

Spolu 0,5	
Arzén  a jeho zlúčeniny vyjadrené ako arzén (As)		
Olovo a jeho zlúčeniny vyjadrené ako olovo (Pb) 		
Chróm a jeho zlúčeniny vyjadrené ako chróm (Cr)		
Kobalt a jeho zlúčeniny vyjadrené ako kobalt (Co)		
Meď a jej zlúčeniny vyjadrené ako meď (Cu)		
Mangán a jeho zlúčeniny vyjadrené ako mangán (Mn)		
Nikel a jeho zlúčeniny vyjadrené ako nikel (Ni)		
Vanád a jeho zlúčeniny vyjadrené ako vanád  (V)		

Emisné limity sú určené ako priemerné hodnoty merania pri trvaní odberu vzorky  min. 30 min. a max. 8 hodín.     
Priemerné hodnoty platia  aj pre plynné formy emisií ťažkých kovov a ich zlúčenín.

4.2.4   Emisné limity pre  dioxíny a furány 

Dioxíny a furány 	0,1 ng.m-3	
Emisné limity sú určené ako priemerné  hodnoty  pri trvaní  odberu vzorky   min. 6 hodín a max. 8 hodín. Hodnota emisného limitu sa   vzťahuje na celkovú koncentráciu  dioxínov a furánov  prepočítaných na  toxický  ekvivalent podľa  bodu č 8.

4.2.5   Emisný limit pre oxid uhoľnatý   
           Pre oxid uhoľnatý platia tieto limitné koncentrácie  v odpadových plynoch s výnimkou nábehových  a odstavných fáz:
           -   50 mg.m-3  ako denný priemer,
           - 150 mg.m-3 pri 95 % všetkých meraní ako 10-minútový priemer alebo 100             mg.m-3  pri všetkých meraniach  ako  polhodinový priemer počas 24 hodín.
                
           Orgán ochrany ovzdušia môže určiť pre spaľovne odpadov  na princípe fluidného lôžka iné emisné hodnoty  CO,  nie však vyššie ako 100 mg.m-3  ako hodinový priemer    

5.        EMISNÉ LIMITY PRE ZARIADENIA NA SPOLUSPAĽOVANIE ODPADOV 

5.1      Emisné limity pre zariadenia na spoluspaľovanie odpadov platné do 31. decembra 
2006
Pri  spaľovaní  odpadov  v  iných  zariadeniach, ako sú spaľovne odpadov, platia pre vybrané znečisťujúce látky pre danú technológiu alebo zariadenie emisné limity, ktoré sú určené v prílohe č. 4.
            Pre znečisťujúce látky, ktoré sa  v spalinách vyskytujú len v dôsledku spaľovania odpadov, platia emisné limity pre  spaľovne odpadov  podľa druhu  a množstva  odpadov (vrátane referenčného kyslíka).
            Pre  znečisťujúce  látky,   ktoré  sú  vnášané  súčasne palivom  alebo  surovinou  a  spaľovaným  odpadom alebo vznikajú  pri  danom   technologickom  procese  aj  bez           spaľovania  odpadu, platia  emisné limity  pre spaľovne odpadov  (vrátane  referenčného   kyslíka),  ak  podiel vznikajúcej znečisťujúcej látky vnášanej odpadom alebo pri spaľovaní odpadu z celkového hmotnostného toku danej  znečisťujúcej látky  odvádzanej spalinami je  vyšší ako 30%.   Hmotnostný   tok   danej   znečisťujúcej   látky  odvádzanej spalinami sa  zistí ako rozdiel hmotnostného toku pri  spaľovaní odpadu a bez  spaľovania odpadu. Ak je  hmotnostný  podiel  30%  a  menší, platia všeobecne platné  emisné  limity   (bez  prepočtu  na  referenčný kyslík), ak v prílohe č. 4  nie je pre danú technológiu a znečisťujúcu látku určené inak. Pre rotačné cementárske pece platí emisný limit pre NOx 800 mg.m-3 bez ohľadu na podiel spaľovaného odpadu. 
                               Pre ostatné znečisťujúce látky platia  všeobecne platné emisné  limity. Emisné  limity platia  pre koncentrácie prepočítané na suchý plyn pri štandardných podmienkach. Emisné  limity  pre   vybrané  znečisťujúce  látky  pri vybraných  technológiách alebo  zariadeniach platia pre  referenčný  obsah kyslíka,  ktorý je  určený v  prílohe  č. 4.   Prírastok  hmotnostného   toku   jednotlivých znečisťujúcich   látok  odvádzaných   spalinami  (okrem tuhých znečisťujúcich látok, NOx, SO2 a CO) zistený ako rozdiel   hmotnostných  tokov   pri  spaľovaní   a  bez spaľovania  odpadov  nesmie  byť  vyšší ako 1,2-násobok hmotnostného  toku znečisťujúcich  látok  odvádzaných spalinami  z  technologicky  a  výkonovo zodpovedajúcej  spaľovne   odpadov   (hmotnostné   toky   zodpovedajúce príslušným koncentračným limitom pre spaľovne).
             	Pre  rotačné  cementárske  pece možno považovať za palivo aj odpadové ropné oleje, ak neobsahujú chlór vo  väčšom množstve  ako 0,5 %  a PCB  a PCT  vo väčšom množstve ako 50 mg.kg-1.
             	Podmienky spaľovania odpadov z  hľadiska ochrany ovzdušia v iných zariadeniach, ako  sú spaľovne, určí orgán  ochrany ovzdušia. Všeobecné  podmienky prevádzkovania (body 2.1 a  2.2) sa uplatňujú primerane v závislosti od charakteru, množstva a času spaľovania.

5.2   Platnosť emisných limitov pre zariadenia na spoluspaľovanie odpadov od 1. januára 2007
           Od 1. januára 2007 platia emisné limity pre zariadenia na spoluspaľovanie odpadov    podľa bodu 5.3.

5.3    Emisné limity pre nové zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, pre ktoré sa    začne konanie o vydanie súhlasu  na  povolenie stavby alebo jej zmeny, zmeny 
technologických zariadení alebo zmeny ich využívania po 31. decembri  2001 
5.3.1    Všeobecné podmienky určenia emisných limitov pri spoluspaľovaní odpadov 
            Ak nie je v  uvedených tabuľkách pre jednotlivé technológie uvedený celkový emisný   limit “C“, použije sa pre výpočet emisného limitu pre danú znečisťujúcu látku  zmesný vzťah.
           Emisný limit pre každú príslušnú znečisťujúcu látku a CO v odpadových plynoch zo zariadení, v ktorých sa spoluspaľujú odpady, sa vypočíta podľa nasledovného vzťahu:

                                       Vodpad   x  Codpad  +  Vproces  x  Cproces 
                     C    =        --------------------------------------------
                                                       Vodpad   + Vproces

Vodpad : Objem  spalín  výlučne zo spaľovania odpadov určený podľa odpadu s najnižšou               výhrevnosťou uvedenou v povolení a vztiahnutý na podmienky tejto vyhlášky.
             Pokiaľ je uvoľnené teplo zo spaľovania odpadu menšie ako 10 % z celkového                 uvoľneného tepla, vypočíta sa  hodnota Vodpad  z takého predpokladaného   množstva               odpadu, ktorého spálením by sa uvoľnilo 10 % z celkového uvoľneného tepla.  
Codpad :  Emisné limity  pre relevantné znečisťujúce látky a CO platné pre spaľovne odpadov              podľa bodu 4.2.           
Vproces:  Objem odpadových  plynov zo zariadenia využívaného (príslušného) procesu vrátane              spaľovania povolených a v procese  bežne používaných palív (s vylúčením odpadov)                             pri zohľadnení referenčného kyslíka určeného pre daný proces, resp. zariadenie.              V prípade, že pre daný proces alebo zariadenie nie je určený referenčný kyslík,              treba  vziať za základ skutočný obsah kyslíka v odpadových plynoch bez zriedenia              prívodom vzduchu, ktorý pre proces nie je potrebný. Ostatné podmienky určenia 
             emisných limitov  (tlak, teplota, suchý plyn) sú určené v  bodoch 5.3.2 až 5.3.4 .      
Cproces:  Emisné limity pre vybrané technologické procesy, uvedené v bode
             5.3.3,  alebo emisné limity pre iné technologické procesy spaľovaní štandardných 
             povolených palív (bez odpadov). Ak takéto emisné limity nie 
             sú určené právnym predpisom, použijú sa  emisné limity  určené v povolení. 
             Ak  v   povolení    nie   sú    určené   emisné   limity, použijú  sa   skutočné  emisné  
             koncentrácie.
C:      Celková hodnota emisného limitu a referenčného  kyslíka určeného pre vybrané              technológie alebo vypočítaného podľa uvedeného vzťahu, ktorá nahradí určené             emisné limity. 

            Ak sa v zariadení na spoluspaľovanie odpadov získa viac ako 40 % energie zo spaľovania nebezpečných odpadov alebo ak sa v zariadení na spoluspaľovanie odpadov spaľuje neupravený zmesný komunálny odpad, platia emisné limity ako pre spaľovne odpadov podľa bodu 4.2 a ustanovenia na určenie emisného limitu pre zariadenia na spoluspaľovanie odpadov sa neuplatňujú. Po zmesným komunálnym odpadom sa myslí odpad z domácností, komerčný priemyslový odpad, ktorý je v dôsledku svojej povahy a zloženie podobný odpadu z domácností mimo skupín odpadu  2001 a 2002 podľa Katalógu odpadov.

5.3.2   Osobitné podmienky pre cementárske rotačné pece 
           Denné priemery pri kontinuálnom meraní: periódy odberu vzoriek a ostatné požiadavky  merania  sa uplatňujú podľa ustanovení tejto vyhlášky  a osobitného predpisu.4) Všetky hodnoty sú v mg.m-3, pre dioxíny v ng.m-3. Priemerné polhodinové koncentrácie sú potrebné len na výpočet denného priemeru.
            Výsledky merania musia byť prepočítané na tieto štandardné podmienky: teplota 273 K, tlak 101,32  kPa pri obsahu kyslíka  10 %  v suchom plyne.

5.3.2.1 C - celkové emisné limity
Znečisťujúca látka
                                    	C
[mg.m-3]	
Celkové  tuhé  znečisťujúce  látky	30	
Plynné zlúčeniny chlóru vyjadrené ako HCl	10	
Plynné zlúčeniny fluóru vyjadrené ako HF	1	
NOx  ako  NO2	5001)	
Cd + Tl	0,05	
Hg	0,05	
Sb, As, Pb, Cr, Co, Cu, Mn, Ni, V	0,5	
Dioxíny a furány	0,1 ng.m-3	
1) Pre zariadenia, pre ktoré bol vzdaný súhlas na zmenu využívania na spoluspaľovanie pred 
    31. decembrom 2004 platí do 31. decembra 2007 emisný limit pre NOX 800 mg.m-3.

Do 1. januára 2008 môže orgán ochrany ovzdušia povoliť výnimku pre  NOx pre cementárske pece pracujúce mokrým spôsobom, alebo ktoré spaľujú menej ako 3 t.h-1 odpadu,  ak v povolení určená koncentrácia NOx  nebude vyššia ako 1 200 mg.m-3.

Do 1. januára 2008 môže orgán ochrany ovzdušia povoliť výnimku pre tuhé znečisťujúce látky pre cementárske pece, ktoré spaľujú menej ako 3 t.h-1 odpadu, ak v povolení určená koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok  nebude  vyššia ako 50 mg.m-3.

5.3.2.2 C - celkové emisné limity pre  SO2  a celkový organický uhlík

Znečisťujúca látka
	C
[mg.m-3]	
SO2	50	
Celkový organický uhlík (TOC) 	10	
Orgán ochrany ovzdušia môže povoliť výnimku, keď SO2 a TOC nepochádzajú zo spaľovania odpadov. 

5.3.2.3 Emisné limity  pre CO
            Emisné limity pre  CO môže určiť orgán ochrany ovzdušia.
5.3.3    Osobitné podmienky na spoluspaľovanie odpadov v zariadeniach na spaľovanie palív    Emisné limity platia ako denné priemery pri štandardných podmienkach: teplota 273 K, tlak 101,32 kPa, suchý plyn. Polhodinové priemery sú potrebné len na výpočet denných priemerov. Emisné limity sú členené podľa tepelného príkonu v MW. 
5.3.3.1 Cproces  pre  tuhé palivá v mg.m-3 pri obsahu kyslíka 6% 

Znečisťujúca látka	 50 MW	50 – 100 MW	100 – 300 MW	 300  MW	
[mg.m-3]	
SO2   
Všeobecne

Domáce palivo

		850

alebo účinnosť odsírenia
 90 %	850 až 200
lineárne  znižovanie
od 100 do 300 MW   
alebo účinnosť odsírenia
 92 %	200

alebo účinnosť odsírenia
 95 %	
NOx vyjadrené ako NO2		400	             300 	200	
Tuhé znečisťujúce látky	50	50	               30	30	
Do  1. januára 2007  neplatí  emisný limit pre NOx  pre zariadenia, v ktorých sa spoluspaľujú výlučne nebezpečné odpady

Do 1. januára  2008 môže povoliť orgán ochrany ovzdušia výnimku pre NOx  a SO2  pre jestvujúce  zariadenia na spaľovanie tuhých palív  na princípe fluidného spaľovania  s príkonom 100 až 300 MW, ak v povolení určená koncentrácia Cproces pre NOx nebude  vyššia ako 350 mg.m-3  a pre  SO2  nebude  vyššia od  850 mg.m-3    do 400 mg.m-3  v lineárnej  závislosti od príkonu 100 až 300 MW.

5.3.3.2 Cproces pre biomasu v mg.m-3 pri  obsahu kyslíka 6 %.

Znečisťujúca látka	 50 MW	50 – 100 MW	100 – 300 MW	 300  MW	
[mg.m-3]	
SO2   		200	200	200	
NOx vyjadrené ako NO2		350	300	300	
Tuhé znečisťujúce látky	50	50	30	30	

Do 1. januára  2008 môže povoliť orgán ochrany ovzdušia výnimku pre NOx    pre jestvujúce  zariadenia na spaľovanie tuhých palív  na princípe fluidného spaľovania  s príkonom 100 až 300  MW, ak koncentrácia Cproces  pre  NOx v  určená v povolení nebude  vyššia  ako 350 mg.m-3. 

5.3.3.3 Cproces  pre kvapalné  palivá v mg.m-3 pri  obsahu kyslíka 3 %

Znečisťujúca látka	 50 MW	50 – 100 MW	100 – 300 MW	 300  MW	
[mg.m-3]	
SO2   		         850	850 až 200
lineárne  znižovanie
od 100 do 300 MW   	200	
NOx vyjadrené ako NO2		400	             300 	200	
Tuhé znečisťujúce látky	50	50	               30	30	
Do 1. januára 2007 neplatí emisný limit pre NOx  pre zariadenia, v ktorých sa spoluspaľujú výlučne nebezpečné odpady.

5.3.3.4 C - celkový emisný limit  pre ťažké kovy, dioxíny a furány 
 C v mg.m-3 pri obsahu kyslíka 6 %. Všetky priemerné hodnoty počas odberu vzorky  min. 30 minút a max. 8 hodín.

Znečisťujúca látka	C 
 [mg.m-3]	
Cd + Tl	0,05	
Hg	0,05	
Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V	0,5	
  
C v ng.m-3 pri obsahu kyslíka 6 %. Všetky priemerné hodnoty počas odberu  vzorky v trvaní min. 6 hodín a max. 8 hodín.
   
Znečisťujúca látka	C
[ng.m-3]	
Dioxíny a furány	0,1	

5.3.4   Osobitné podmienky pre ostatné  neuvedené technologické procesy
           C - celkové emisné limity pre dioxíny, furány a ťažké kovy                                                          
C v ng.m-3. Všetky priemerné hodnoty počas odberu  vzorky v trvaní min. 6 hodín a max. 8 hodín.
   
Znečisťujúca látka	C
[ng.m-3]	
Dioxíny a furány	0,1	

C v mg.m-3. Všetky priemerné hodnoty počas odberu vzorky  min. 30 minút a max. 8 hodín.

Znečisťujúca látka	C
[mg.m-3]	
Cd + Tl	0,05	
Hg	0,05	

5. 4 Emisné limity pre zariadenia uvedené do prevádzky do 31. decembra 2001, pre     
        ktoré  bolo povolené spoluspaľovanie do 31.decembra 2004

       Pre zariadenia uvedené do prevádzky do 31. decembra 2001, pre ktoré bolo povolené    
       spoluspaľovanie do 31.decembra 2004 platia emisné limity podľa bodu 5.1.

6. Zvyšky

Zvyškami sa  rozumejú  všetky  kvapalné a tuhé látky  (vrátane  roštového popola a škváry, kotlového a filtračného popolčeka, tuhých reakčných produktov z čistenia spalín, kalov z čistenia odpadových vôd, použitých katalyzátorov a aktívneho uhlia), ktoré vznikajú  pri spaľovaní, čistení spalín, čistení odpadových vôd  alebo pri iných procesoch  v rámci spaľovania odpadu.
Pri prevádzke spaľovne odpadov alebo  zariadenia na spoluspaľovanie odpadov treba predchádzať  tvorbe zvyškov alebo ich tvorbu  podľa množstva a škodlivosti obmedziť na minimum. Zvyšky sa musia podľa možnosti zhodnotiť (recyklovať) priamo v zariadení na spaľovanie odpadov alebo mimo neho pri dodržaní  osobitných predpisov.5) Suché zvyšky vo forme prachu, napríklad kotlový popolček a vysušené  zvyšky  z čistenia  spalín, sa musia dopravovať a medziskladovať tak, aby sa zamedzilo ich rozprašovaniu  do prostredia,  napríklad  v uzavretých kontajneroch.
Pri zneškodňovaní  alebo zužitkovaní  zvyškov zo spaľovania alebo spoluspaľovania odpadov  sa postupuje podľa osobitných predpisov.5)

7. Mimoriadne prevádzkové stavy

Prevádzkovateľ  musí v prípade  poruchy   prevádzku  v čo najkratšom čase  obmedziť alebo odstaviť, kým sa prevádzka  neuvedie do riadneho  prevádzkového stavu.
Ak sa  prekročí emisný limit, nemôžu sa odpady v spaľovni alebo v zariadení na spoluspaľovanie odpadov bez prerušenia ďalej spaľovať alebo spaľovacie linky ďalej neprerušene prevádzkovať viac ako štyri hodiny celkový čas takého  stavu počas roka nesmie prekročiť  60 hodín.     
Priemerná polhodinová koncentrácia  tuhých znečisťujúcich látok v emisiách nesmie v žiadnom prípade prekročiť hodnotu 150 mg.m-3 emisný limit  CO a organických látok vyjadrených ako celkový organický uhlík do ovzdušia sa nesmie  prekročiť. Všetky ostatné prevádzkové podmienky a požiadavky podľa bodu 2 a požiadavky týkajúce sa emisií CO  sa musia dodržať.

8. Ekvivalentné faktory pre  dibenzodioxíny a dibenzofurány

Na určenie kumulatívnej hodnoty emisie dioxínov a furánov je potrebné hmotnostné koncentrácie  jednotlivých  uvedených dioxínov a furánov  pred ich sčítaním vynásobiť  nasledovnými  faktormi     

Názov	Toxický ekvivalent	
2,3,7,8   tetrachlórdibenzodioxín (TCDD) 
1,2,3,7,8  pentachlórdibenzodioxín (PeCDD) 1,2,3,4,7,8  hexachlórdibenzodioxín  (HxCDD) 1,2,3,6,7,8 hexachlórdibenzodioxín  (HxCDD) 1,2,3,7,8,9 hexachlórdibenzodioxín  (HxCDD)                                                
1,2,3,4,6,7,8  heptachlórdibenzodioxín  (HpCDD)                                           
                     oktachlórdibenzodioxín  (OCDD)                                             
2,3,7,8  tetrachlórdibenzofurán  (TCDF) 
2,3,4,7,8 pentachlórdibenzofurán  (PeCDF) 1,2,3,7,8 pentachlórdibenzofurán  (PeCDF) 
1,2,3,4,7,8  hexachlórdibenzofurán  (HxCDF)                                                 
1,2,3,6,7,8 hexachlórdibenzofurán  (HxCDF)                                                  
1,2,3,7,8,9 hexachlórdibenzofurán  (HxCDF)                                                  
2,3,4,6,7,8 hexachlórdibenzofurán  (HxCDF)                                                  
1,2,3,4,6,7,8 heptachlórdibenzofurán  (HpCDF) 1,2,3,4,7,8,9 heptachlórdibenzofurán  (HpCDF)                                              
                     oktachlórdibenzofurán  (OCDF)                                                
	1
0,5
0,1
0,1
0,1
0,01
0,001
0,1
0,5
0,05
0,1
0,1
0,1
0,1
0,01
0,01
0,001	

9.	Interval spoľahlivosti  merania emisných hodnôt

     Na úrovni hodnoty emisného limitu určeného ako denný priemer nesmú hodnoty 95 % intervalov spoľahlivosti merania jednotlivej emisnej hodnoty  prekročiť uvedené percentuálne  
podiely  hodnôt určeného emisného limitu:
oxid uhoľnatý                 -               10  %,
oxid siričitý                    -                20 %,
oxidy dusíka                   -                20 %,
tuhé znečisťujúce látky   -               30 %,
chlorovodík                     -               40 %,
fluorovodík                     -                40 %,
celkový organický uhlík -                30 %.

VI.       OSTATNÝ PRIEMYSEL A ZARIADENIA

1.         SPRACOVANIE DREVA

1.1       Spracovanie dreva
            a) Pri všetkých technologických operáciách, pri ktorých vznikajú emisie tuhých   znečisťujúcich látok, nesmie ich koncentrácia prekročiť hodnotu 50 mg.m-3.
            b) Pri  brúsení  vo  výrobe  dýh,  preglejok,  dosiek a nábytku  nesmie  koncentrácia  tuhých znečisťujúcich látok prekročiť hodnotu 10 mg.m-3.

1.2       Povrchové úpravy nanášaním látok obsahujúcich organické  rozpúšťadlá
             Platia    emisné   limity    a   všeobecné    podmienky  prevádzkovania  podľa časti  VI bodu  2.2 tejto prílohy  (ostatné zariadenia na lakovanie).

2.         LAKOVNE

2.1   Sériové (strojové) lakovanie automobilových karosérií a  iných obdobných  predmetov   s  výnimkou   autobusov  a  nadstavieb nákladných automobilov
2.1.1    Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
            V zariadeniach na sériové lakovanie je potrebné vykonať dostupné   opatrenia  s   prihliadnutím  na  vynaložené náklady  na obmedzovanie  emisií, ako  napr. používanie lakovacích systémov s nízkym alebo so žiadnym obsahom           organických  riedidiel, nanášanie  lakovacích vrstiev s vysokou  účinnosťou,  odsávaním  a  čistením odpadových  plynov.
2.1.2    Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
2.1.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
            Koncentrácia  tuhých  znečisťujúcich  látok  (čiastočky laku) v  odpadových  plynoch  nesmie prekročiť hodnotu 3 mg.m-3.
2.1.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            Koncentrácia  tuhých  znečisťujúcich  látok  (čiastočky laku)  v  odpadových  plynoch  odsávaných  zo  sušiarne nesmie prekročiť hodnotu 3 mg.m-3.
2.1.3    Emisný limit pre organické zlúčeniny z celého zariadenia
            Emisie  organických  riedidiel  v  odpadových plynoch z celého  zariadenia vrátane  konzervácie nesmú prekročiť hodnotu v mesačnom priemere pri
            a) jednofarebnom lakovaní 60 g.m-2 lakovanej plochy,
            b) metalizačnom a viacfarebnom lakovaní 120 g.m-2 lakovanej plochy.
2.1.4    Emisný limit organických zlúčenín pre striekacie kabíny (striekacie zóny)
            Pre  odpadové  plyny   zo  striekacích  kabín  neplatia všeobecne platné emisné limity podľa prílohy č. 3 časti  II bodov 4.2 a 4.3.
2.1.5    Emisný limit organických zlúčenín pre sušenie
            Emisie   prchavých  organických   látok  vyjadrené  ako celkový  organický   uhlík  v  odpadových   plynoch  zo sušiarne  nesmú  prekročiť  hodnotu  50 mg.m-3.  Ak  sa odpadové plyny privádzajú na dodatočné spaľovanie, určí orgán   ochrany  ovzdušia   podmienky  spaľovania,  ako napr. koncentráciu oxidu uhoľnatého, teplotu spaľovania a potrebnú zádrž.

2.2      Ostatné zariadenia na lakovanie
2.2.1   Všeobecné podmienky  prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
           V zariadeniach na lakovanie je potrebné vykonať dostupné opatrenia  s   prihliadnutím na  vynaložené náklady,  na obmedzovanie  emisií, ako napr. používanie lakovacích systémov  s nízkym alebo  so žiadnym obsahom organických  riedidiel, nanášanie lakovacích vrstiev s vysokou účinnosťou alebo čistenie odpadových  plynov s cieľom dosiahnuť úroveň  emisných limitov podľa prílohy  č. 3 časti II bodov 4.2 a 4.3.

2.2.2    Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
2.2.2.1 Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
            Koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok (čiastočky laku) v odpadovom plyne  nesmie  prekročiť  hodnotu 3 mg.m-3.
            Pri práškovom lakovaní nesmie koncentrácia tuhých znečisťujúcich látok prekročiť hodnotu 15 mg.m-3.
2.2.2.2 Emisný limit pre jestvujúce zdroje zneisťovania
            Koncentrácia  tuhých  znečisťujúcich  látok  (čiastočky laku)  v  odpadových  plynoch  odsávaných zo sušiarne nesmie prekročiť hodnotu 3 mg.m-3.
2.2.3    Emisný limit organických zlúčenín pre striekacie kabíny (striekacie zóny)
            Pre  odpadové  plyny   zo  striekacích  kabín  neplatia všeobecne platné emisné limity podľa prílohy č. 3 časti II bodov 4.2 a 4.3.
2.2.4    Emisný limit organických zlúčenín pre sušenie
            Emisie   prchavých  organických   látok  vyjadrené  ako celkový  organický   uhlík  v  odpadových   plynoch  zo sušiarne  nesmú  prekročiť  hodnotu  50  mg.m-3.  Ak sa odpadové plyny privádzajú na dodatočné spaľovanie, určí   orgán   ochrany  ovzdušia   podmienky  spaľovania,  ako napr. koncentráciu oxidu uhoľnatého, teplotu spaľovania a potrebnú zádrž.
2.2.5  Pri použití bezrozpúšťadlových  (práškovacích) alebo nízkorozpúšťadlových lakovacích systémov limity organických látok a podmienky prevádzkovania sa určia s prihliadnutím na hmotnostný tok emitovaných prchavých organických látok.

3.         ZARIADENIA NA ČISTENIE TEXTÍLIÍ

3.1       Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
            V prevádzkach na čistenie textílií pomocou chlórovaných uhľovodíkov sa  musia koncentrované pary  uhľovodíkov z  čistiacich strojov zachytávať.

3.2      Emisný limit pre organické zlúčeniny
3.2.1   Čistenie pomocou chlórovaných uhľovodíkov
           V prevádzkach na čistenie textílií pomocou chlórovaných uhľovodíkov  koncentrácia  pár  rozpúšťadla  v plynoch odsávaných zo sušiarní a z pracovného prostredia nesmie prekročiť pri hmotnosti jednej dávky textílií
           a) do 30 kg                      150 mg.m-3,
           b) 30 kg a viac                100 mg.m-3.
           Celkový emisný faktor nesmie prekročiť hodnotu 30 g rozpúšťadla  na  1 kg  čistených  textílií  v  mesačnom  priemere.
3.2.2   Čistenie pomocou technického benzínu
           V prevádzkach na  čistenie textílií pomocou technického benzínu 150/200 nesmie prekročiť koncentrácia benzínu v odpadovom plyne hodnotu 6 000 mg.m-3.
           Celkový emisný  faktor nesmie prekročiť  hodnotu 150 g na 1 kg čistených textílií v mesačnom priemere.

4.         ODMASŤOVANIE KOVOVÝCH SÚČIASTOK

4.1       Všeobecné podmienky prevádzkovania pre nové zdroje znečisťovania
            Pri  zariadeniach  na  odmasťovanie  kovových súčiastok pomocou  chlórovaných  uhľovodíkov  je  potrebné  podľa technických možností  a s prihliadnutím  na primeranosť výdavkov pary rozpúšťadiel odsávať a zneškodňovať.

4.2       Emisný limit pre organické zlúčeniny
            V   plynoch   zo   strojov   na  odmasťovanie  kovových súčiastok pomocou chlórovaných uhľovodíkov koncentrácia pár rozpúšťadla  nesmie prekročiť pri  hmotnostnom toku  0,5 kg.h-1 a vyššom hodnotu 100 mg.m-3.

5.         VÝROBA A RAFINÁCIA CUKRU

5.1       Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
5.1.1    Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
            Koncentrácia  tuhých znečisťujúcich  látok v odpadových plynoch nesmie prekročiť  hodnotu 75 mg.m-3 počítanú vo vlhkom plyne.
5.1.2    Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            Platí  všeobecne  platný  emisný  limit  pre jestvujúce zdroje znečisťovania.

6.         SUŠIARNE ZELENÝCH KRMÍV

6.1      Emisný limit pre tuhé znečisťujúce látky
6.1.1   Emisný limit pre nové zdroje znečisťovania
           Koncentrácia  tuhých znečisťujúcich  látok v odpadových plynoch nesmie prekročiť hodnotu 150 mg.m-3 počítanú vo vlhkom plyne.
6.1.2    Emisný limit pre jestvujúce zdroje znečisťovania
            Platí  všeobecne  platný  emisný  limit  pre jestvujúce zdroje znečisťovania.

6.2    Všeobecné podmienky prevádzkovania  - obmedzenie  druhu paliva pre nové zdroje znečisťovania
            V zariadeniach  na sušenie možno  spaľovať len zemný plyn naftový, kvapalné palivá s obsahom síry najviac 0,2 % hmot. a  tuhé  palivá s  merným   obsahom  síry   najviac 0,5 g S.MJ-1. 

                                                                                                          Príloha č.5
                                                                                                        vyhlášky
                                                                                                                     č......../2002  Z.z.

VELIČINY, JEDNOTKY A PREPOČTOVÉ VZŤAHY

I.    VELIČINY A JEDNOTKY EMISIÍ A EMISNÝCH LIMITOV
      Na  vyjadrenie emisií  a emisných  limitov sa používajú tieto veličiny a jednotky:

1.   Hmotnostná koncentrácia
      Hmotnostná  koncentrácia (ďalej  len "koncentrácia") je hmotnosť  znečisťujúcej  látky  vztiahnutá  na jednotku objemu  odpadového  plynu.  Vyjadruje  sa  v jednotkách mg.m-3, prípadne g.m-3.
      a)  Podmienky  určenia emisného  limitu ako  hmotnostnej koncentrácie pre nové zdroje znečisťovania.
           Hmotnostná  koncentrácia, pokiaľ  to nie  je uvedené inak, sa  vyjadruje ako koncentrácia  v suchom plyne po prepočítaní na štandardné stavové podmienky (tlak              101,325   kPa,  teplota   0 oC)  a  určený referenčný obsah kyslíka.
            Odchylne od ustanovenia  predchádzajúceho odseku pri výrobe  vápenatého  a  horečnatého  hydrátu,  výrobe uhoľných brikiet,  výrobe   perlitov, výrobe a rafinácii  cukru,  sušení  zelených  krmív, sušení dreva, výrobe  cementu   mokrým  spôsobom   a  pri špeciálnych zariadeniach,  ako sú varáky  a odparky, sa počítajú koncentrácie  vo vlhkom plyne (t.j. taká vlhkosť  plynu,  ktorá   vyplýva  z  technologického procesu).
            Pre znečisťujúce látky,  pre  ktoré   nie  je určený referenčný obsah  kyslíka pri emisných  limitoch pre vybrané znečisťujúce látky pri vybraných              technológiách  a  zariadeniach  (príloha  č. 4),  je koncentrácia  vztiahnutá  na   zloženie  a  množstvo odpadového   plynu,   ktoré   vyplýva   z   podstaty              technologického procesu. Množstvo vzduchu privádzané do  zariadenia na  riedenie spalín  alebo odpadových plynov alebo  na ich ochladzovanie  sa pri zisťovaní              koncentrácie odpočítava.
       b) Podmienky  určenia emisného  limitu ako  hmotnostnej koncentrácie pre jestvujúce zdroje znečisťovania.
           Hmotnostná  koncentrácia, pokiaľ  to nie  je uvedené inak,  sa  udáva  ako  koncentrácia  vo vlhkom plyne  (t.j. taká vlhkosť,  ktorá vyplýva z technologického              procesu)   po  prepočítaní   na  štandardné  stavové podmienky  (tlak 101,325  kPa, teplota  0 oC) a referenčný obsah kyslíka.
            Ak  nie  je  určený  referenčný  obsah  kyslíka,  je koncentrácia  vztiahnutá  na   zloženie  a  množstvo odpadového   plynu,   ktoré   vyplýva   z   podstaty             technologického procesu. Množstvo vzduchu privádzané do  zariadenia na  riedenie spalín  alebo odpadových plynov alebo  na ich ochladzovanie  sa pri zisťovaní              koncentrácie odpočítava.

2.   Hmotnostný tok
      Hmotnostný  tok  je   hmotnosť  znečisťujúcej  látky  v odpadovom plyne vztiahnutá  na jednotku času. Vyjadruje sa najmä v jednotkách kg.h-1, g.s-1, t.rok-1.

3.    Emisný faktor
       Emisný  faktor je  pomer hmotnosti  znečisťujúcej látky vypúšťanej  zo zdroja  alebo  z  jeho časti  k jednotke hmotnosti  alebo  k  inej  jednotke  množstva  výrobku,           polotovaru, suroviny alebo  výkonu výrobnej technológie znečisťujúcej  ovzdušie.  Je  údajom  charakterizujúcim pomerné   množstvo   emisií   (merná   výrobná  emisia)           vystupujúcich z daného technologického procesu (vrátane zariadenia na obmedzenie emisií) do ovzdušia. Vyjadruje sa najmä v jednotkách kg.t-1, kg.GJ-1.

4.    Emisný stupeň
       Emisný  stupeň je  pomer hmotnosti  znečisťujúcej látky vypúšťanej zo zdroja, jeho časti alebo zo zariadenia na obmedzovanie emisií ku hmotnosti tejto látky privedenej do procesu. Vyjadruje sa v percentách.

5.    Stupeň odsírenia
       Stupeň odsírenia je pomer množstva síry, ktorá sa za určitú časovú jednotku zo zariadenia nevypustí do ovzdušia k množstvu síry, ktorá sa za tú istú časovú jednotku privedie do zariadenia v palive. Vyjadruje sa v percentách.

6.    Tmavosť dymu
       Tmavosť  dymu  je   optická  vlastnosť  dymu,  vyvolaná pohltením  svetla  v   dymovej  vlečke  vystupujúcej  z komína.  Vyjadruje  sa  v  stupňoch  podľa  Ringelmanna (stupne  0  až  5)  alebo  opacitou  v  percentách (pri   použití optických  prístrojov). Ak sa  kontroluje obsah sadzí  meraním  tmavosti  škvrny  na  filtri  z odsatej vzorky podľa Bacharacha, vyjadruje  sa v stupňoch (0 až 9).

II.   DEFINÍCIA PLYNNÝCH A TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK
       Za plynné znečisťujúce látky v odpadovom plyne považujú sa okrem plynov a pár aj také jemne disperzné suspenzie kvapalín  a tuhých  látok, ktoré  v daných  podmienkach prechádzajú predsadeným  odlučovacím zariadením (filter  z kremičitej vlny,  odlučovač kondenzátu a  pod.) a pri analytických  metódach vytvárajú  merný signál.  Látky, ktoré  sa  v  odlučovacích  zariadeniach  zachytili, sa vykazujú ako tuhé znečisťujúce látky.

III.  PREPOČTOVÉ VZŤAHY
       Ak   sú   koncentrácie   zistené   za   iných   než  za štandardných   stavových  podmienok,   použijú  sa   na  prepočet  na  štandardné  stavové  podmienky  alebo  na referenčný obsah kyslíka tieto prepočtové vzťahy:
       a) prepočet koncentrácií na štandardné stavové podmienky vlhkého plynu:

                     273,15 + t         101,325
            cn = --------------- .  --------------- . cp,
                        273,15        101,325 + p

       b) prepočet koncentrácií na štandardné stavové podmienky suchého plynu:

                      273,15 + t        101,325             100
            csn = -------------- . ---------------- . ------------- . cp,
                        273,15        101,325 + p      100 - W

       c) prepočet   koncentrácií  na   štandardné   stavové podmienky suchého plynu a referenčný obsah kyslíka v spalinách:

                     273,15 + t        101,325             100          20,95 - Or2
            crn = -------------- . ---------------- . ------------ . ---------------- . cp.
                       273,15        101,325 + p      100 - W       20,95 - Op2
 
       Význam symbolov v uvedených vzťahoch:
       cn    - koncentrácia po prepočte na štandardný stav vo vlhkom plyne
       csn  - koncentrácia po prepočte na štandardný stav v suchom plyne
       crn - koncentrácia po prepočte na  štandardný stav v suchom plyne a referenčné      podmienky dané obsahom kyslíka Or2
       cp    -  koncentrácia zodpovedajúca prevádzkovým podmienkam (nameraná)
       t     -  teplota odpadového plynu pri prevádzkových  podmienkach (oC)
       p  - tlaková  defirencia oproti  štandardnému tlaku zodpovedajúca prevádzkovým podmienkam (kPa)
       W   - obsah vody v spalinách (obj. %)
       Or2 - referenčný obsah kyslíka v spalinách (obj. %)
       Op2- obsah kyslíka v spalinách  zodpovedajúci   prevádzkovým podmienkam (nameraný) (obj. %) 

                                                                            Príloha č. 6
                                                                                                         k vyhláške č. .../2002 Z.z.

PODMIENKY ZABEZPEČENIA ROZPTYLU EMISIÍ ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK
PRE NOVÉ ZDROJE ZNEČISŤOVANIA

1. Odpadové plyny  je potrebné odvádzať tak,  aby bol umožnený ich nerušený  transport voľným  prúdením s  cieľom zabezpečiť  taký rozptyl emitovaných znečisťujúcich látok, aby neboli prekročené ich prípustné  koncentrácie v ovzduší  vztiahnuté k predmetnému   zdroju.

2. Výška komína (výduchu) musí byť najmenej 5 m nad terénom. Prevýšenie komína nad  hrebeňom strechy budovy musí byť v zariadeniach na spaľovanie palív s tepelným príkonom  do 50 kW najmenej 0,5 m,  v zariadeniach na spaľovanie  palív  s  tepelným príkonom  od  50 kW  do  1 MW  najmenej 1 m a v zariadeniach na  spaľovanie palív  s tepelným príkonom 1 MW a  viac  najmenej 3 m. Pri malých, stredných a veľkých technologických zdrojoch je potrebné voliť prevýšenie výduchu nad hrebeňom strechy primerane  prevýšeniam komínov určených pre zariadenia  na spaľovanie palív v závislosti od množstva a škodlivosti vypúšťaných znečisťujúcich látok. Pri sklone strechy menej ako 200 alebo pri plochej streche je potrebné prevýšenie komína  určiť primerane najvyššej úrovni strechy, pričom je potrebné voliť rovnaké prevýšenie, aké je  určené pre  šikmú strechu  podľa tepelného príkonu zariadení na spaľovanie palív alebo veľkosti zdroja znečisťovania, zvýšené o 0,5 m. Uvedené neplatí pre zariadenia na spaľovanie  plynných palív s tepelným príkonom do 35 kW, ktoré za osobitných podmienok zverejnených vo vestníku ministerstva môžu mať vyústenie na vonkajšiu stenu budovy. 
Ak sú na plochej streche situované iné časti stavby,  napríklad nadstavby, strojovne výťahov, treba z hľadiska zabezpečenia optimálneho rozptylu prevýšenie komína osobitne posudzovať vo vzťahu k výške týchto objektov a ich vzdialenosti od komína. Osobitne je potrebné posudzovať aj prípady, keď nejde o komíny alebo výduchy na odvod spalín alebo iných odpadových plynov, ale o iné technické riešenie zodpovedajúce stavu techniky odvádzania znečisťujúcich látok.        

3. Pri projektovaní a realizácii  stavieb zdrojov znečisťovania je  potrebné voliť také technické riešenie, aby vzhľadom na danosti technologického   procesu  boli   emisie  znečisťujúcich  látok vypúšťané do ovzdušia čo najmenším počtom výduchov alebo komínov.

4. Komín  môže  presiahnuť  výšku  250 m  iba  v  prípade,  ak  sú vyčerpané všetky možnosti  dostupných technických opatrení, pri primeranosti   výdavkov,  na   zníženie  množstva   emitovaných znečisťujúcich látok.

5. Minimálna výška  komína sa určí na  základe hmotnostného toku a koeficientu  podľa  charakteru  znečisťujúcej  látky,  prípadne  ďalších parametrov. Postup výpočtu a príslušné koeficienty budú zverejnené vo Vestníku MŽP SR.  V prípade, že je jedným komínom   vypúšťaných  viac   škodlivín,  určí  sa   výška  komína  podľa najväčšej  z  výšok  vypočítaných  pre  jednotlivé znečisťujúce látky.

6. Pri určovaní výšky  komína sa môže zarátať do  výšky aj rozdiel medzi  nadmorskou výškou  základu budovy  zdroja a  päty komína (napr. v prípade situovania dymovodu a komína vo svahu).