Author: .
Company: Úrad vlády SR

Hodnotenie vývoja a súčasného stavu financovania telesnej kultúry

Vývoj do roku 1990

     	Zodpovednosťou za organizáciu a rozvoj športu boli poverené spoločenské organizácie Československý zväz telesnej výchovy a Zväz pre spoluprácu s armádou, a to na federálnej a čiastočne aj na republikovej úrovni. Centrálne a direktívne bolo aj financovanie športu, t. j. až do základných článkov, keďže právnu subjektivitu mali len ústredné orgány a republikové orgány ČSZTV a Zväzarmu. Telovýchovné a športové zväzy, olympijský výbor, telovýchovné jednoty, kluby a základné organizácie mali len zverenú subjektivitu. Majetok bol spoločný a finančná podpora sa realizovala prostredníctvom orgánov Národného frontu z výťažkov lotérijného podniku Sazka - Športka a z rozpočtu federálnej vlády aj republikových vlád. Prostredníctvom štátnych dotácií sa podporovali najmä špecifické úlohy športu v rezorte obrany a  vnútra (federálne) a školstva (v republikách). Čiastočne sa do financovania športu zapájali aj federálne a republikové hospodárske rezorty.
    		Je možné konštatovať, že majetok, ktorým v tomto čase disponovalo telovýchovné a športové hnutie na Slovensku, mal vo vtedajších cenách hodnotu cca 6 mld. Kčs a ročne mohlo hnutie na činnosť použiť cca 1 mld. Kčs.

Vývoj od roku 1990

Z politického i ekonomického hľadiska prebiehal zložitý transformačný proces so záujmom o prechod na trhové hospodárstvo. Jeho sprievodným javom boli zmeny vlastníckych vzťahov, pokles výkonnosti hospodárstva a snaha o decentralizáciu organizácie a riadenia. Spolu s meniacim sa legislatívnym prostredím to všetko malo svoj vplyv na šport  a jeho financovanie. Ekonomická transformácia v športe prebiehala na Slovensku  za ťažkých podmienok a spočívala hlavne  v deštrukcii predošlých mechanizmov. Nepodarilo sa ju, žiaľ, spojiť s predstavou o novom systéme. Dá sa preto konštatovať, že v skutočnosti transformácia nebola ukončená a prebieha dodnes.
Legislatívnym východiskom sa stal zákon Slovenskej národnej rady č. 198/1990 Zb. o telesnej kultúre. Zásady štátnej športovej politiky boli deklarované „Koncepciou rozvoja telesnej kultúry pre roky 1991-1992“, ktorú prijala vláda SR. V oblasti ekonomiky došlo k významným prevodom majetku. Časť bola reštituovaná, veľká časť prešla do majetku telovýchovných jednôt, klubov, príp. iných športových organizácií a časť do majetku obcí (najmä objekty budované v akcii „Z“).
Postupne niektoré objekty prestali slúžiť telovýchovným a športovým účelom, resp. boli privatizované. Treba konštatovať, že v súčasnosti je situácia málo prehľadná, nie je vykonávaná komplexná pasportizácia športových objektov a ohodnocovanie ich stavu. V dôsledku nedostatku finančných prostriedkov aj zmenou vlastníctva sa nedostatočná pozornosť venuje prevádzke, údržbe a modernizácii objektov. Nové športové objekty sa od roku 1990 stavajú len v minimálnej miere, ktorá nezohľadňuje skutočné potreby športového hnutia.

       	Finančné  dotácie pre telovýchovné a športové hnutie pozostávali do roku 1993 z federálnych i republikových zdrojov. Z federálneho štátneho  rozpočtu sa financovali najmä potreby športovej reprezentácie ČSFR. Na Slovensko sa z nich  dostala len malá časť a to prostredníctvom rezortov obrany a vnútra. Zo štátneho rozpočtu SR, ktorý sa v rokoch     1990 – 1992 v kapitole MŠ SR pohyboval v rozpätí 160-170 mil. Kčs, sa podporovala najmä príprava športovo talentovanej mládeže, údržba športových zariadení a čiastočne iné úlohy športu. Z federálneho podniku Sazka - Športka sa na Slovensko odvádzalo ročne 330-350 mil. Kčs, ktoré sa prostredníctvom osobitného účtu MŠ SR a kritérií schválených Radou telesnej kultúry MŠ SR delili v prospech činnosti občianskych združení pôsobiacich v telesnej kultúre. Celkový objem nebol dostatočný, ale umožňoval telovýchovnému a športovému hnutiu udržiavať činnosť na prijateľnej úrovni.
Situácia sa zmenila po roku 1993. Slovenská republika prevzala zodpovednosť za športovú reprezentáciu štátu a stav športových objektov, potrebných pre reprezentáciu a prípravu reprezentantov. To malo významný dosah na štruktúru finančných výdavkov. Okrem toho sa  rozdelil federálny podnik Sazka - Športka. Na Slovensku vznikol podnik Športka, ktorý začal fungovať s problémami. Okrem toho Ministerstvo financií SR začalo vydávať povolenia na prevádzku lotérií a iných podobných hier súkromným spoločnostiam. Radikálne sa tak znížil príjem zo stávkových  hier a tým aj možnosti finančne podporovať telesnú kultúru z týchto zdrojov.
	Pokiaľ máme záujem poukázať na príčiny súčasnej zložitej situácie vo finančnom zabezpečení športu na centrálnej úrovni, je potrebné vrátiť sa opäť do rokov 1992 až 1994, nakoľko korene súčasnej zložitej situácie sú dôsledkom chýb v uvedených rokoch.
      	V prvom rade ide o nepremietnutie výdavkov federálneho štátneho rozpočtu na zabezpečenie úloh telesnej kultúry do rozpočtu SR po rozdelení ČSFR. Do roku 1992 bola totiž celá oblasť štátnej športovej reprezentácie financovaná z federálneho rozpočtu, a to sumou cca 430 mil. Sk. Keďže náklady na reprezentáciu v jednotlivých športoch sú rovnaké, bez ohľadu na to, či ide o reprezentáciu ČSFR alebo SR, vytvorila sa v dotačnej politike štátu hneď v prvom roku existencie samostatnej Slovenskej republiky nesprávna východisková základňa, ktorá ovplyvňuje výšku dotácií zo štátneho rozpočtu na oblasť telesnej kultúry do dnešného dňa.
Štátny fond telesnej kultúry bol zriadený zákonom NR SR č. 264/1993 Zb.  a jeho úlohou bolo a je sústreďovať finančné prostriedky a účelne ich využívať na prospech rozvoja telesnej kultúry. Znenie zákona je však vo viacerých smeroch rozporuplné, príjmy fondu boli najmä v rokoch 1994-1996 nízke a zďaleka nemohli riešiť všetky objektívne potreby telesnej kultúry. Od roku 1999 pramenia všetky príjmy fondu zo štátneho rozpočtu (kapitoly MŠ SR a Všeobecnej pokladničnej správy), čo istým spôsobom komplikuje príjem i poukazovanie dotácií.
Od roku 1996 má celkový objem centrálnych dotácií štátu na šport vzrastajúcu tendenciu, okrem účelovo schválených prostriedkov v zákone o štátnom rozpočte           (príloha č. 1). Vzhľadom k rastu cien, rastúcej inflácii, poklesu menového kurzu Sk je však nedostačujúci a nepokrýva skutočné potreby finančného zabezpečenia úloh telesnej kultúry.

V posledných rokoch sa zákonom o štátnom rozpočte účelovo schvaľuje v rámci kapitoly MŠ SR  čiastka určená na vybrané úlohy športu. Osvedčilo sa to, ale bolo by vhodné rozsah úloh viac zovšeobecniť s tým, že v zákone o štátnom rozpočte by sa uviedla len celková suma určená na zabezpečenie úloh telesnej kultúry. Šport je špecifický tým, že v priebehu roka často nastanú situácie, kedy je potrebné zmeniť účelovosť schválených finančných prostriedkov z jednej oblasti na inú, napr. pri postupe z kvalifikačných turnajov do finálových, resp. pri „neprebojovaní sa“ do finále alebo pri zmenách pracovného pomeru trénerov a pod. Tieto skutočnosti by mali byť zohľadnené aj v platných predpisoch.
Obdobne by bolo treba postupovať aj v prípade kapitoly Ministerstva obrany SR, kapitoly Ministerstva vnútra  SR  a zároveň v súlade so zákonom NR SR č. 288/1997 Z. z. o telesnej kultúre aj v kapitolách krajských a okresných úradov. Finančná podpora športu v rozpočtoch väčšiny krajských a okresných úradov nie je zahrnutá, čím trpí najmä podpora športovania detí a mládeže, údržba materiálno technickej základne športu a podpora činnosti  základných článkov občianskych združení. Najmä tieto úlohy nie je možné objektívne podporovať z centra.
Podľa dostupných údajov Združenia miest a obcí Slovenska tieto venovali zo svojich rozpočtov v zmysle zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení na podporu telesnej výchovy a športu obyvateľstva v roku 1997 čiastku 514 500 tis. Sk a v roku 1998 už 597 400 tis. Sk. Z toho formou bežných transferov cca 50% a priamou investičnou činnosťou do telovýchovných  a športových objektov cca 27 – 30% (príloha č. 2). Veľká časť finančných prostriedkov smerovala na úlohy športu pre všetkých, čo je v porovnaní s minulosťou pozitívne. Napriek tomu komunálna telesná výchova a šport v porovnaní s krajinami Európskej únie ešte u nás značne zaostáva, a to najmä v reálnych ekonomických možnostiach obcí, ďalej v systémovom a programovom prístupe k podpore tejto oblasti, v rôznorodosti foriem, kvalite služieb i úrovne organizácie v rámci činnosti obecných zastupiteľstiev. Dá sa očakávať, že v rámci postupnej delimitácie finančných zdrojov na obce, sa bude môcť skvalitniť aj úroveň komunálnej telesnej výchovy a športu.
Situácia je o to aktuálnejšia, že ani veľká väčšina slovenských rodín nemôže, najmä z ekonomických dôvodov, zabezpečiť organizovanie športových aktivít svojich rodinných príslušníkov. Vo vyspelých krajinách sa pri tom športovanie v rámci rodiny stáva najvýznamnejšou oblasťou  rozvoja športu. Nezanedbateľnou povinnosťou štátu je vytvárať podmienky pre športovanie svojich občanov.
Telesná výchova a mimovyučovacia záujmová činnosť  na školách, ktorá bola u nás svojou úrovňou a rozsahom nadštandardná  a bola príkladom pre mnohé európske krajiny, sa výrazne obmedzila. Školy všetkých stupňov a typov nemajú dostatok finančných prostriedkov, aby optimálne ohodnotili prácu učiteľov s deťmi a mládežou mimo vyučovania, školské športové areály chátrajú, školské bazény sú väčšinou zatvorené, športové potreby sa nedopĺňajú a pod. Základný plavecký výcvik a lyžiarsky školský výcvik ako systém zanikol, pretože sa nenašiel dostatok rozpočtových, resp. mimorozpočtových zdrojov na ich krytie.

Finančné zabezpečenie telovýchovných a športových občianskych združení

  	Dobrovoľná činnosť v športe má na našom území vyše 100 ročnú tradíciu, nesmierny  spoločenský význam a významné postavenie v systéme telesnej kultúry Slovenskej republiky. V súčasnosti je na Slovensku činných (registrovaných Ministerstvom vnútra SR) cca 7 000 športových klubov, telovýchovných jednôt a základných organizačných zložiek,  ktoré vznikli na základe zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov. V nich je pravidelne činných približne 700 000 občanov  a veľká väčšina z nich vykonáva svoje aktivity dobrovoľne, bez nárokov na finančnú úhradu. Telovýchovné a športové hnutie je tak určite najväčším a najaktívnejším občianskym hnutím v Slovenskej republike. Pozostáva zo 115-tich športových a telovýchovných organizácií na národnej úrovni, ktoré však nemajú strešnú organizáciu – reprezentanta, zastupujúceho ich všeobecné záujmy a potreby, ktorý by bol partnerom pre štát.

    	Štát by mal vytvárať priaznivé legislatívne, materiálne i finančné podmienky pre tie telovýchovné a športové organizácie, ktoré si to  svojou činnosťou zaslúžia.
Dotácie zo štátneho rozpočtu prostredníctvom kapitoly MŠ SR pre 89 slovenských športových zväzov sú účelové, slúžia na podporu projektov športovej reprezentácie, športu pre všetkých, prípravu športovo talentovanej mládeže a usporiadanie významných medzinárodných športových podujatí. Uspokojujú cca 30 % skutočných potrieb. Niektoré zväzy sú schopné tieto prostriedky doplniť z mimorozpočtových zdrojov,  nie však úplne (napr. Slovenský futbalový zväz cca na 50% potrieb, Slovenský zväz biatlonu cca na 30 %, Slovenská asociácia motoristického športu cca na 22 % a Slovenská asociácia univerzitného športu cca na 3 %). Sú tak nútené obmedzovať kvalitu a rozsah svojej činnosti. Ešte horšia situácia je u organizácií, ktoré sa zaoberajú športom pre všetkých. Dotácie zo štátneho rozpočtu tu dosahujú v súčasnosti cca 15 % potrieb a možnosti doplniť ich z iných zdrojov sú ešte ťažšie. Zo Štátneho fondu telesnej kultúry pokrývajú dotácie občianskym  združeniam  cca 25 % ich potrieb na materiálno technickú základňu, činnosť orgánov, mzdy aparátu centrálnych orgánov, telovýchovné a športové súťaže.
Najhoršia situácia je v základných článkoch - športových kluboch, ktoré z centrálnych zdrojov dostávajú minimum, a to výhradne na podporu niektorých z projektov (napr. športových podujatí). Predovšetkým na tejto úrovni sa negatívne prejavujú nedostatočné legislatívne a ekonomické podmienky pre väčšie samofinancovanie občianskych združení a zvýraznenie ich neziskového charakteru. Štátnu podporu dobrovoľných občianskych združení, pracujúcich v oblasti telesnej výchovy a športu, je potrebné rozvíjať  najmä v poskytnutí lepších možností, aby si vlastnou aktivitou dokázali zabezpečiť dostatok finančných  prostriedkov na svoju  verejnoprospešnú činnosť. Zároveň sa však žiada jasne odlíšiť neziskovú a komerčnú činnosť občianskych združení. Niektoré  športové občianske združenia a športové kluby využívajú bázu občianskeho združenia  na získanie profitu. Profesionálny šport sa u nás, tak ako vo svete, môže a bude rozvíjať. Šport ním preniká do vysokej úrovne a  do sféry verejnosťou sledovanej zábavy. Musí sa však organizovať na obchodných princípoch a to  bez finančnej podpory štátu.

Pri hodnotení finančného zabezpečenia športu v našich súčasných podmienkach je možné hovoriť ešte o ďalších významných aspektoch. Napríklad ako šport ovplyvňuje obchod, výrobu športových potrieb, úroveň cestovného ruchu,  zamestnanosť obyvateľstva a pod. Nájdu sa už aj u nás v tomto smere pozitívne príklady, ale celkové hodnotenie nemôže byť  dobré. Najväčším problémom je, že v oblasti ekonomiky športu sa zatiaľ u nás neuskutočnil  vedecký výskum, nefunguje ucelený informačný systém, ktorý by poskytoval objektívne fakty, umožňujúce posudzovať stav a prijímať potrebné  závery. V rámci štátov Európskej únie sa takýto výskum uskutočnil a priniesol prekvapujúce výsledky v prospech športu.

Návrh nového systému financovania telesnej kultúry

Všeobecné zásady

Ekonomika telesnej kultúry a vôbec vzťah športu a financií patria medzi najdiskutovanejšie, najvážnejšie, ale súčasne najzložitejšie oblasti, od ktorých závisí súčasný stav i budúci vývoj športu v jednotlivých krajinách.
Financie  majú  stále  väčší  význam pre šport  a  šport sa  stáva v  mnohých  smeroch najmä ekonomickou záležitosťou.
Aj z tohoto dôvodu sa otázkami ekonomiky a financovania športu veľmi vážne zaoberajú tak štátne orgány a inštitúcie, ako aj rozhodujúce telovýchovné subjekty.
Pri formulovaní téz pre budovanie akéhokoľvek modelu financovania športu na Slovensku je nevyhnutné v prvom rade definovať postavenie a vzťah medzi štátom a telovýchovným hnutím. 
V tejto definícii by sa malo odraziť partnerstvo dvoch vzájomne nezameniteľných subjektov, spoločne zabezpečujúcich jednu z významných oblastí spoločenského rozvoja.     
Malo by byť záujmom štátu, aby si šport ako taký nielen zachoval, ale ďalej rozvinul svoj charakter faktora spoločenského rozvoja a spolkové telovýchovné hnutie svoju ekonomickú samostatnosť pri ďalšom prehlbovaní jeho samofinancovania.
To však nevyhnutne vyžaduje presne vymedziť oblasti, ekonomicky zabezpečované štátom a činnosti hradené z prostriedkov jednotlivých združení. 
          	Pokiaľ má usporiadanie vo vnútri telovýchovného hnutia a medzi ním a štátom znamenať prínos pre oblasť športu, je nevyhnutné hľadať také riešenia, ktoré by v podmienkach „trhovej ekonomiky“ stimulovali telovýchovné hnutie ako celok i jeho jednotlivých súčastí nielen k rozvoju vlastnej telovýchovnej činnosti, ktorá je zmyslom jej existencie, ale aj k ekonomickej aktivite s cieľom získať finančné prostriedky pre svoju činnosť.
      	Úloha štátu pri tom zostáva nemenná - vytvárať také podmienky, aby telovýchovné organizácie mohli rozvíjať bohatú  a pestrú telovýchovnú a športovú činnosť na vysokej odbornej úrovni pre čo najväčší počet záujemcov a mali za prijateľných podmienok i reálnu možnosť prostredníctvom vlastnej ekonomickej činnosti získať pre telovýchovné a športové aktivity vlastné zdroje.
        	Predpokladom fungujúcej ekonomiky športu je v prvom rade fungujúca trhová ekonomika štátu ako celku. Od tej sa potom zákonite odvíja aj základný mechanizmus financovania jednotlivých odvetví, šport nevynímajúc.
        	Pokiaľ ide o financovanie športu, je zrejmé, že dnes ešte stále nie sú vytvorené adekvátne podmienky pre aplikáciu modelov uplatňovaných v krajinách s rozvinutou trhovou ekonomikou.
        	Sme však toho názoru, že pokiaľ máme za úlohu definovať nové pravidlá financovania športu, nemôžeme základné princípy a základnú schému financovania smerovať inak, ako je tomu v krajinách s rozvinutou trhovou ekonomikou. To znamená, že nie je možné systém financovania hneď v jeho zárodku „negovať“ súborom kompromisov a argumentov dôvodiacich, že “na toto nie sú u nás zatiaľ vytvorené podmienky“. V tomto duchu treba chápať aj graficky znázornenú schému v prílohe č. 3 tohto materiálu. Schéma vo veľmi zjednodušenej podobe znázorňuje finančné toky a formy tzv. priamej, nepriamej príp. kombinovanej podpory jednotlivých oblastí. Pritom jednotlivé formy nemožno chápať ako absolútne, ale ako prevažujúci princíp na príslušnom stupni financovania.
V prílohe č. 4 je znázornená základná schéma navrhovaného odvetvového princípu financovania telesnej kultúry od roku 2003, ktorá predpokladá vytvorenie reprezentatívneho strešného subjektu telovýchovy. V ďalšej prílohe č. 5 je znázornená základná schéma horizontálneho princípu financovania telesnej kultúry.
      	Ministerstvo školstva SR má snahu naznačiť určité smerovanie, ktorého cieľové riešenie, vychádzajúc z praxe a poznatkov rokov 1990-2000 nadobudne reálnu podobu pravdepodobne až v roku 2010, to znamená v horizonte, ku ktorému je smerovaná aj pripravovaná dlhodobá koncepcia rozvoja športu v SR „Národný program rozvoja športu v SR“.
      	Ministerstvo školstva SR si uvedomuje, že tvorba nového systému financovania nemôže byť chápaná ako jednorázový akt, ale ako dlhodobý proces majúci svoje zákonitosti, súvisiace s ostatnými ekonomickými procesmi v spoločnosti.
       	MŠ SR preto prichádza s koncepciou tzv. postupných krokov, ktorá by mala prebiehať v niekoľkých etapách.

Východiská a základné princípy nového systému financovania

Základné princípy:
-	každá organizácia, každý subjekt, každý občan Slovenskej republiky má nárok (po splnení  štátom určených podmienok) participovať na disponibilných finančných  zdrojoch,
-	všetko, čo dokáže uskutočniť nižší celok, ostáva v jeho kompetencii a vyššiemu celku postupuje iba tie úlohy, na ktoré sám nestačí (princíp subsidiarity).

I. 	etapa - rok 2001

 Legislatívne východiská: 

1.	Priama podpora

A) Zákon NR SR č. 288/1997 Z. z. o telesnej kultúre a o zmene a doplnení zákona      č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov v §13 určuje, že  zdrojmi financovania telesnej kultúry sú najmä:
a)	prostriedky štátneho rozpočtu najmenej vo výške 0,5% jeho ročného objemu ...,
b)	prostriedky Štátneho fondu telesnej kultúry,
c)	výnosy z lotérií a iných podobných hier.
        
          B) Zákon č. 194/1990 Zb. o lotériách a iných podobných hrách v znení zákona NR SR č. 332/2000 Z. z. určuje, že 50% výťažkov je taxatívne určených na podporu telesnej kultúry v SR.

2.	Nepriama podpora

     Zákon NR SR č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov:
     a) oslobodenie od dane:
 - ceny zo športovej súťaže v hodnote do 5 tis. Sk, s výnimkou ceny zo športovej súťaže u daňovníkov, u ktorých je športová činnosť inou samostatne zárobkovou činnosťou, 
 - členské príspevky ...,
 - príjmy daňovníkov podľa §18 ods.5 (občianske združenia), plynúce z činnosti, na účel ktorej daňovník vznikol, ak táto činnosť nezakladá cenovú konkurenciu ...,
- príjmy vyššie uvedených daňovníkov, ak ich príjmy nepresiahli za zdaňovacie obdobie 300 tis. Sk, okrem ...,
         b) základ dane - od základu dane možno odpočítať hodnotu darov ...

Vzhľadom na ďalej uvádzané skutočnosti I. etapu treba stále chápať len ako etapu prechodnú, ktorá neumožňuje zmeniť systém financovania športu v celej  jeho štruktúre a na všetkých úrovniach. 
Súčasne je to etapa, ktorá určitým spôsobom vylučuje základné princípy rovnocenného partnerstva štátu a štátnych inštitúcií s neštátnymi spolkovými organizáciami tak, ako to deklarujeme v úvode tejto časti materiálu. Telovýchovné organizácie dňom zrušenia Štátneho fondu telesnej kultúry prvýkrát v dlhodobej histórii (posledných cca 50 rokov) nebudú mať priamy dosah na rozdeľovanie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu a z výťažkov lotérií a nebudú disponovať ani žiadnym iným osobitným zdrojom financovania ako tomu bolo v minulosti. K tejto situácii dôjde napriek tomu, že súčasná vláda vo svojom programovom vyhlásení sa zaviazala o. i. vytvoriť legislatívne a organizačné podmienky na posilnenie a rozvoj občianskych iniciatív a podporiť vytvorenie partnerských vzťahov s občianskym sektorom na všetkých úrovniach správy verejných vecí.
V oblasti tzv. priamej podpory ani v roku 2001 nebude dodržané ustanovenie zákona o telesnej kultúre o 0,5% podiele športu na objeme výdavkov štátneho rozpočtu (len pre porovnanie uvádzame, že v krajinách s rozvinutou ekonomikou sa tento podiel pohybuje na úrovni 1,5 - 2,3%) – viď príloha č. 6.
V tejto súvislosti navrhujeme nový princíp, tzv. model „spojených nádob“, v ktorom by boli spojené zdroje zo štátneho rozpočtu a zdroje z výťažkov lotérií s výslednou sumou cca 1,1 mld. Sk. Pokles jedného zdroja v príslušnom roku by mal byť automaticky kompenzovaný nárastom druhého zdroja. Tento systém by mal fungovať každoročne počas celého olympijského cyklu rokov  2001 - 2004,  s výslednou sumou cca 1,12 mld. Sk v r. 2004. Návrh finančného zabezpečenia športu z týchto zdrojov do roku 2010 je uvedený v prílohách č. 7 a 8.
Tu treba veľmi pozitívne hodnotiť poslednú novelu zákona č. 194/1990 Zb. o lotériách a iných podobných hrách, ktorá taxatívne vymedzuje, že na podporu športu každoročne bude použitých 50% výťažkov z lotérií v  SR.
Uvedený rozvojový zámer, predpokladajúci čiastočný nárast finančných prostriedkov v porovnaní s rokom 2000, bol však pre rok 2001, žiaľ, hneď v jeho zárodku utlmený „kompenzáciou“ vo forme zníženia dotácie zo štátneho rozpočtu.
Nezmenené zostanú podmienky, pokiaľ ide o tzv. viaczdrojové financovanie. Nie je možné očakávať evidentné impulzy v oblasti tzv. nepriamej podpory z pohľadu dnes platných daňových zákonov. Podpora športu na báze odpočítateľnej položky základu dane nebude využívaná ani v roku 2001. Uvedené ustanovenie zákona o daniach z príjmov z pohľadu financovania športu, ale aj iných oblastí, ktoré majú snahu využívať viaczdrojové financovanie, je už niekoľko rokov neúčinné a z pohľadu reálnej praxe prakticky bezpredmetné.
K zásadným zmenám nedôjde ani pokiaľ ide o podmienky financovania športu na regionálnej a miestnej úrovni. 
Ďalším zásadným momentom vo financovaní športu (ako sme uviedli vyššie) je plánované zrušenie Štátneho fondu telesnej kultúry. V systéme financovania na uvedenú skutočnosť reagujeme opatrením, že do 30. 6. 2001, t. j. do termínu zrušenia fondu sa dofinancujú tie projekty, ku ktorým sa fond v minulosti zaviazal. 
Od 1. 7. 2001 bude celý systém financovania realizovaný výhradne  v súlade so zámermi, ktoré budú obsiahnuté v „Národnom programe rozvoja  športu v SR“ s rozšírením právomocí a kompetencií MŠ SR o činnosti dnes zabezpečované Štátnym fondom telesnej kultúry. Národný program rozvoja športu predloží Ministerstvo školstva SR na rokovanie vlády  v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR v druhom štvrťroku 2001. 
Rok 2001 by mal byť prvým rokom modelu tzv. vertikálno-odvetvového financovania športu na Slovensku s výrazným posilnením právomocí, kompetencií a zodpovednosti jednotlivých športových zväzov s cieľom ďalšieho sprehľadnenia toku a použitia štátnych prostriedkov.
        	Ustupuje sa od paušálnej podpory organizácií, inštitúcií, spolkov, združení a ich rôznych zoskupení na báze dnes uplatňovaného celého radu kvantitatívnych ukazovateľov (napr. počtu členov) a pristupuje sa k podpore vybraných športových odvetví na báze konkrétnych, efektívnych programov.
         	V celej štruktúre financovania na centrálnej úrovni sa zavádza termín tzv. „systémová podpora“. Každý, kto bude súčasťou tzv. systémovej podpory, bude mať nárok na komplexné zabezpečenie svojich potrieb. Kto nebude súčasťou „systémovej podpory“, bude mať nárok na podporu len vo vybraných oblastiach tzv. osobitného štátneho záujmu.
        	Súčasne v nadväznosti na pripravovaný Národný program rozvoja športu, v súlade s cieľovými zámermi uvedeného programu budú v oblasti financovania vyhlasované osobitné grantové programy, ku ktorým sa budú môcť prihlásiť aj ďalšie subjekty, ktoré nebudú súčasťou „systémovej podpory“. Z hľadiska podielu na spôsobe financovania je zámer použiť na tieto účely  22-25% disponibilných centrálnych zdrojov.      

II. 	etapa - rok 2002 

Legislatívne východiská:

Nový moment len v oblasti tzv. nepriamej podpory je, že od 1. 1. 2002 nadobudne účinnosť §48 zákona NR SR č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého, cit.:
“Daňovník môže predložiť správcovi daňové vyhlásenie, v ktorom uvedie, že 1% ním zaplatenej dane sa použije na úhradu výdavkov na vzdelávanie, zdravotnú starostlivosť, sociálnu starostlivosť, telovýchovu, šport, ochranu životného prostredia, kultúru a obnovu kultúrnych pamiatok, a to v prospech ním určenej právnickej osoby.“
        	Podľa našich prepočtov - pokiaľ by všetci platcovia dane z príjmov (právnické osoby) využili túto možnosť a podporili touto formou len jednu z vyššie uvedených oblastí a to „šport“ - získali by sa ďalšie finančné zdroje v sume cca 180 mil. Sk, čiže v objeme, ktorý z pohľadu výsledného efektu a určitých systémových nadväzností financovania športu nemá zásadný význam, už aj z toho titulu, že nie každý v tejto republike bude mať snahu podporovať práve šport.  
        	Z hľadiska systému financovania by rok 2002 mal byť rokom postupnej realizácie zámerov vyplývajúcich z Národného programu rozvoja športu v SR, všetky prerozdeľovacie procesy sa budú realizovať za priamej ingerencie MŠ SR.  
         	Základným princípom aj druhej etapy  bude princíp vertikálneho-odvetvového zabezpečenia potrieb športu, založený na finančnej preferencii športových odvetví na báze konkrétnych rozvojových programov s dominantným postavením jednotlivých športových zväzov tak, ako to bolo naznačené už v I. etape realizácie systému financovania.
        	Do procesu rozdeľovania finančných prostriedkov budú zabudované ďalšie ukazovatele, v maximálne možnej miere vylučujúce subjektívne rozhodovanie (napr. kritérium úspešnosti športu, popularity športu).

III. etapa - roky 2003 - 2007

       	Je to etapa ukončenia transformácie verejnej správy a samosprávy, etapa ukončenie procesu decentralizácie, presunu kompetencií i finančných zdrojov. 
Prejaví sa postupná dominancia horizontálno-územného zabezpečovania potrieb športu, vertikálno-odvetvové financovanie sa bude uplatňovať len v oblastiach osobitného záujmu štátu, ako je napr. štátna športová reprezentácia, útvary talentovanej mládeže, výstavba centrálnych športových komplexov.
       	Postupne sa zavedie diferencovaná podpora tzv. komerčne atraktívnych a neatraktívnych športov.
	Pri splnení podmienok stabilizácie pomerov na centrálnej úrovni telovýchovných združení by rok 2003 by mohol byť tiež rokom postupného návratu k osvedčenému česko-slovenskému modelu financovania športu, kde na zabezpečenie konkrétnych úloh by partnerskému reprezentatívnemu telovýchovnému združeniu bola delimitovaná aj časť centrálnych finančných zdrojov, plynúcich z výťažkov lotérií a iných podobných hier.   
        	Uvedená etapa by mala byť taktiež rokom prijatia zákonnej normy upravujúcej postavenie i financovanie profesionálneho športu.

IV. etapa - roky 2007 - 2010

        	Ide o etapu fungujúcej trhovej ekonomiky. Plne sa rozvinie odvetvové financovanie v oblastiach osobitného štátneho záujmu, fungujúce regionálne a miestne financovanie - podmienky pre športovanie širokej verejnosti, fungujúci sponzoring, televízne spoločnosti, daňový systém porovnateľný s  krajinami Európskej únie a pod.

Rekapitulácia základných princípov nového systému financovania telesnej kultúry v SR

1.	Návrh nového systému financovania vychádza zo zásady tzv. priamej, nepriamej, prípadne kombinovanej podpory športu na jednotlivých úrovniach jeho zabezpečovania. Vo forme jednoduchých schém (prílohy č. 3-5) načrtáva finančné toky a úlohy jednotlivých subjektov v základnej štruktúre fungovania športu v SR. Návrh nerieši otázku zdrojov, nakoľko nie je v možnostiach ani MŠ SR, ani vlády SR túto otázku zásadným spôsobom v najbližšom období ovplyvniť. 

2.	V nadväznosti na predchádzajúci bod navrhovaný systém v budúcnosti vylučuje ďalšie kompenzovanie nedostatku zdrojov na jednom stupni presunom zdrojov z iného stupňa, najčastejšie z centrálneho zdroja, ako tomu bolo doteraz. To znamená, že ak obce v súčasnej dobe nemajú dostatok zdrojov na prevádzku, údržbu, dokončenie rozostavaných telovýchovných objektov, nie je to chyba systému financovania športu, ale dôsledok súčasného daňového, odvodového a iného režimu. V novom systéme financovania sa preto neuvažuje s tým, že by sa z úrovne Ministerstva školstva SR priamo dotovali napr. miestne a regionálne projekty. MŠ SR sa bude podieľať na financovaní týchto projektov len za podmienky, že zo zdrojov privatizácie sa na tieto účely vyčlenia v rokoch 2002 a 2003 osobitné finančné prostriedky. Zároveň sa predpokladá, že na financovaní miestnych a regionálnych projektov sa budú podieľať aj samotné obce, mestá a regióny (to znamená, že financovanie týchto projektov bude možné len formou „združených prostriedkov“).

3.	Novým prvkom v systéme financovania je princíp tzv. vertikálno-odvetvového zabezpečovania potrieb, založený na preferencii športových odvetví na báze konkrétnych rozvojových programov s výrazným posilnením kompetencií a zodpovednosti jednotlivých športových zväzov. Ustupuje sa od podpory organizácií, spolkov a združení na báze doteraz uplatňovaných kvantitatívnych ukazovateľov, ako je napr. počet členov, územná pôsobnosť a pod.. Taktiež nebudú priamo dotované tzv. združenia združení, pokiaľ sa na ich financovaní nebudú podieľať aj združené subjekty.

4.	Neoddeliteľnou súčasťou odvetvového financovania z centrálnej úrovne je termín tzv. „systémovej podpory“. Každé športové odvetvie zaradené do systému má nárok na dlhodobé komplexné riešenie svojich finančných potrieb. Organizácie mimo „systému“ budú mať nárok len na jednostrannú, prípadne jednorázovú finančnú výpomoc v oblastiach tzv. osobitného štátneho záujmu.

5.	Zrušením Štátneho fondu telesnej kultúry všetky prerozdeľovacie procesy na centrálnej úrovni budú realizované výhradne prostredníctvom MŠ SR. Telovýchovné subjekty budú vylúčené z možnosti priameho zasahovania do rozdeľovania finančných prostriedkov zo štátneho  rozpočtu na centrálnej úrovni dovtedy, kým sa nevytvorí pre štát partnerská strešná organizácia, ktorej by sa mohlo zveriť zabezpečovanie vybraných úloh telesnej kultúry.

Závery

Ako vyplýva z obsahu predchádzajúcich častí materiálu nový model financovania telesnej kultúry nie je možné chápať ani koncipovať ako izolovaný systém, vytrhnutý z kontextu súvislostí, ovplyvňujúcich oblasť telesnej kultúry.
MŠ SR dňa 5. 12. 2000 zorganizovalo „Celoslovenské diskusné fórum“ s cieľom zhodnotiť súčasný stav a naznačiť líniu ďalšieho smerovania športu na Slovensku. Diskusného fóra sa zúčastnilo 246 delegátov z celého Slovenska zo všetkých oblastí zabezpečovania telesnej kultúry. V diskusii vystúpili predstavitelia vysokých škôl, stredných i základných škôl, predstavitelia najväčších spolkov, občianskych združení, športových klubov, športových zväzov a zástupcovia Združenia miest a obcí SR. Na fóre boli účastní aj zástupcovia najvýznamnejších médií pôsobiacich v SR. 
Zo záverov športového fóra vyplynula predovšetkým potreba formulovať dlhodobé zámery štátnej politiky v oblasti telesnej kultúry. Otázka systému financovania telesnej kultúry by mala nadväzovať až na uvedené programové ciele ďalšieho rozvoja športu v SR. 
Súčasne odzneli názory, že systém financovania, založený len na inom spôsobe rozdelenia tzv. centrálnych zdrojov, nemožno chápať ako nový model financovania a z toho titulu nemožno považovať za splnenú ani úlohu, vyplývajúcu z Programového vyhlásenia vlády SR. Tento názor prezentovali dokonca aj samotní „autori“ téz programového vyhlásenia vlády SR.
V novom systéme preto nestačí povedať komu, koľko, eventuálne na základe čoho poskytnúť finančné prostriedky. Nový systém by mal povedať aj odkiaľ, koľko a ako. Zvlášť aktuálna je dnes otázka „ako?“ t. j. akým spôsobom, bez porušovania a obchádzania platných noriem, získať legálne finančné zdroje na vlastné športové aktivity. 
Nový systém financovania by sa mal dotknúť všetkých úrovní zabezpečenia športu na Slovensku. Mal by upraviť systém financovania z úrovne MŠ SR, financovanie športu v komunálnej sfére i v základných článkoch. Mal by zahŕňať podporu priamu i nepriamu. 
Na fóre boli vznesené aj ďalšie požiadavky (obsiahnuté v materiáloch pripravovaných MŠ SR v rokoch l999 a 2000), ktoré sa týkali predovšetkým oblasti zdrojov financovania a ktoré neboli, či už z úrovne MF SR resp. vlády  SR, akceptované (nakoľko presahovali rámec súčasnej legislatívy). 
Vychádzajúc z uvedeného možno povedať, že úloha, týkajúca nového systému financovania, má nadrezortný charakter. Preto v  uznesení vlády SR navrhujeme ako jedno z opatrení, aby systém financovania telesnej kultúry bol predmetom osobitného rokovania „ekonomických ministrov vlády SR“. Závery a námety z tohto zasadnutia budú následne zapracované ministrom školstva SR do pripravovaného „Národného programu rozvoja športu v SR“, ktorý MŠ SR predloží na rokovanie vlády SR v II. štvrťroku 2001.

Realizácia nového systému financovania telesnej kultúry

Realizácia nového systému financovania nie je mysliteľná bez nových vstupov predpokladajúcich predovšetkým väčší objem zdrojov tak v oblasti priamej ako aj nepriamej podpory.  Už v predchádzajúcich častiach materiálu sme naznačili, že východiskové podmienky pre financovanie športu na Slovensku sa rokmi nie zlepšujú, ale zhoršujú a aj z tohto pohľadu koncipovať nový model financovania športu na Slovensku je veľmi zložité.
Momentálne je otázka zdrojov finančných prostriedkov problematická a preto načrtávame v tejto časti materiálu určité riešenia, ktoré sú dnes ovplyvniteľné najmä z úrovne priamo zainteresovaných rezortov, t.j. MŠ SR, MO SR a MV SR. Súčasne si vytvárame priestor na ďalšiu diskusiu s tzv. prierezovými rezortmi, nakoľko máme snahu postupne riešiť aj otázky spadajúce do ich kompetencie a hľadať určité východiská prostredníctvom ekonomických ministrov vlády SR.
    
Z hľadiska praktickej realizácie nového modelu financovania športu v SR je v prvom rade potrebné hľadať prepojenie medzi navrhnutým odvetvovým financovaním a financovaním činností, ktoré nie je možné zabezpečovať na odvetvovej báze. A v nadväznosti na túto východiskovú podmienku určiť základný mechanizmus financovania v troch prioritných oblastiach:
1.	v oblasti tzv. osobitného štátneho záujmu, t.j. v oblasti zabezpečenia štátnej športovej reprezentácie, športovo-talentovanej mládeže, športu pre všetkých a školského športu na báze odvetvového princípu financovania s realizáciou modelu tzv. systémovej a jednorázovej podpory,
2.	v oblasti podpory občianskych združení, z hľadiska ich verejno-prospešného poslania zakotveného v stanovách. Ide o oblasť, kde popri odvetvovom prístupe financovania je nutné rátať aj s inou formou a tzv. formou grantovou, resp. konkrétnych  rozvojových programov,
3.	v oblasti materiálno-technickej základne, ktorá by mala byť tou oblasťou, kde sa stretnú obidve formy financovania, t.j. odvetvová i projektová a súčasne obsiahne okrem sféry občianskych združení aj ďalšie subjekty – obce, mestá, podnikateľskú sféru a pod.

1. Oblasť zabezpečenia štátnej športovej reprezentácie, športovo-talentovanej mládeže, športu pre všetkých a školského športu

Nový systém financovania telesnej kultúry (ako už bolo uvedené v predchádzajúcich častiach materiálu)  je spojený predovšetkým s termínom tzv. systémovej podpory. Uvedený termín je spojený najmä s financovaním športu na odvetvovej báze a je spojený predovšetkým s tzv. diferenciáciou športových odvetví, t. j. s diferencovaným prístupom podpory a financovania jednotlivých športov. 
Vychádza z reality súčasnej praxe, t. z., že v našich súčasných ekonomických podmienkach, pri daných finančných zdrojoch, nie je možné rovnocenne podporovať a rozvíjať všetky dnes na území SR existujúce športové odvetvia. 
Ide o objektívnu skutočnosť, o ktorej sa diskutuje od roku 1986. Ku dnešnému dňu sa však k jej realizácii z najrôznejších objektívnych i subjektívnych dôvodov nepristúpilo. Najvážnejšie rozhodnutie i riziko spočíva v odpovedi na základnú otázku,  kto bude, resp. nebude zo strany štátu „uprednostňovaný“ a prednostne podporovaný ...
Rozhodovanie v tomto smere je o to zložitejšie, že nový model financovania by sa mal negatívne dotknúť  viac ako 50 združení  a viac ako 60% športových odvetví.  

Ministerstvo školstva SR preto pri riešení  základnej otázky - kto má, alebo nemá byť súčasťou programu tzv. systémovej podpory,  z hľadiska prvého kroku pri výbere športových odvetví  sa rozhodlo vychádzať z najracionálnejšieho princípu.  V oblasti športu vrcholom snaženia každého športovca je účasť na olympijských hrách. Olympiáda je najväčším sviatkom športovcov a Medzinárodný olympijský výbor je dnes najuznávanejšou športovou inštitúciou, združujúcou najväčší počet členských  krajín.
Medzinárodný olympijský výbor (na základe svojich kritérií) určil vlastnú „diferenciáciu športových odvetví“, t. j. športy, ktoré sú resp. nie sú zaradené do programu olympijských hier.      
Nakoľko ku dnešnému dňu tento model nikto nespochybnil, sme toho názoru, že pri diferenciácii športových odvetví v Slovenskej republike je nutné v jej prvom kroku vychádzať práve z uvedeného rozdelenia športov na tzv. olympijské a neolympijské.   
V druhom kroku je nutné určiť taký počet športových odvetví, pri ktorom  diferencovaný spôsob financovania  prinesie efekt v podobe väčšieho objemu finančných zdrojov pre tzv. cieľovú skupinu štátom zvýhodnených a podporovaných športových odvetví.
V treťom kroku sa určia kritériá pre výber tzv. štátom preferovaných športov.
Podľa prepočtov MŠ SR pri súčasných finančných zdrojoch nie je možné podporovať viac ako 25-28 športových odvetví. Pri financovaní  ďalších (doteraz podporovaných športových odvetví) by bolo potrebné zvýšiť súčasné zdroje finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu SR  min. o 150 mil. Sk.
Na základe uvedeného Ministerstvo školstva SR prichádza s modelom tzv. systémovej podpory vybraných olympijských športov. Do systému nebudú zaradené neolympijské športy,  a to napriek tomu, že vo viacerých týchto športových odvetviach dosahujeme dlhodobo výborné výsledky na vrcholných podujatiach, aj keď treba povedať, že za iných podmienok a za inej konkurencie ako je tomu u olympijských športov.
Diferenciácia športov do dvoch skupín – na športy v systémovej a v jednorázovej podpore odzrkadľuje v podstate dosiahnuté výsledky na významných svetových podujatiach za uplynulý olympijský cyklus. 
Na podporu činnosti štátnej športovej reprezentácie v roku 2001 sa počíta s celkovou čiastkou 110 000 tis. Sk, čo zodpovedá úrovni r. 2000 resp. 1999. Z uvedenej čiastky bude pre 25 prioritných olympijských športov, zaradených v systémovej podpore, vyčlenená čiastka cca 80 500 tis. Sk, čo predstavuje 75% všetkých prostriedkov na zabezpečenie úloh štátnej športovej reprezentácie. Oproti r. 1999 a 2000 to predstavuje síce zvýšenie len                   o cca 2 000 tis. Sk, ale v tejto súvislosti je potrebné vziať do úvahy aj ostatné oblasti zabezpečenia športovej činnosti, ktoré sú financované z ďalších zdrojov. Najvýznamnejšou zmenou pre športy v systémovej podpore bude v tejto súvislosti prioritné zabezpečovanie rozvoja materiálno-technickej základne a investícií, na čo sa predpokladá poskytnúť v najbližších rokoch ďalších cca 80 000 až 100 000 tis. Sk ročne. Naďalej bude zo štátnych zdrojov financovaná príprava štátnej športovej reprezentácie, účasť reprezentantov na významných medzinárodných podujatiach, činnosť útvarov športovo-talentovanej mládeže, náklady na činnosť zväzov, mzdy pracovníkov, trénerov mládeže a reprezentácie.
Pre športy zaradené v systémovej podpore budú teda hrať stále významnejšiu úlohu dosiahnuté výsledky. Na základe dosiahnutých výsledkov  sa budú prideľovať športom finančné prostriedky vo výške 50% z celkovej dotácie, určenej na činnosť reprezentácie  v príslušnom kalendárnom roku. Na tomto základe dôjde k väčšej diferenciácii  medzi športmi v systémovej podpore a stále viac budú finančne zvýhodňované  „úspešné športy“.
Športy v jednorázovej podpore budú v r. 2001 disponovať s celkovou čiastkou cca    27 000 tis. Sk, čo v podstate zodpovedá úrovni r. 2000, resp. 1999. Tieto športy nebudú prioritne podporované v oblasti kapitálových výdavkov a rozvoja materiálno-technickej základne. Všetky ostatné oblasti  budú mať finančne zabezpečené aj športy v jednorázovej podpore obdobne ako športy v systémovej podpore.
Celý model nového systému financovania športu v SR sa teda bude odvíjať od vrcholu tzv. pyramídy telesnej kultúry, t.j. diferencovaný model financovania bude závislý v prvom rade od výsledkov, dosiahnutých na najvýznamnejších športových podujatiach v oblasti štátnej športovej reprezentácie v olympijských športových disciplínach v horizonte rokov 1996 - 2000. 
Základným kritériom zaradenia do systémovej podpory bude dlhodobá vysoká výkonnosť a efektívnosť športového odvetvia.  Od výsledkov na najvýznamnejších športových fórach      t. j. od konkrétnej realizácie investovaných prostriedkov sa bude odvíjať aj ďalšie financovanie príslušného športu v celej jeho štruktúre a všetkých jeho úrovniach.

Súčasne je však v tejto súvislosti potrebné poznamenať, že k žiadnej zásadnej zmene financovania športu nedôjde, pokiaľ sa nezvýši celkový objem finančných zdrojov na tento účel. Za daného stavu je možné robiť len úpravy, ktoré nie sú zásadným  ani  koncepčným riešením systému  financovania telesnej kultúry.

1. 1. Spôsob výberu športových zväzov do systémovej podpory

Do systémovej podpory, ktorá bude predstavovať poskytovanie dotácií na všetky úlohy spojené s reprezentáciou, bude zaradených 25 olympijských športových zväzov. Ostatným zväzom budú poskytované dotácie iba na vybrané úlohy spojené s reprezentáciou. Zväzy športovcov so zdravotným postihnutím budú zaradené osobitne a dotácie im budú poskytované podľa plnenia ich špecifických úloh. Po uplynutí olympijského cyklu bude zaradenie zväzov do systémovej podpory prehodnotené na základe dosiahnutých výsledkov (v zimných športoch v roku 2002 a v letných športoch v roku 2004).
	Medzi 25 olympijských športových zväzov sú do roku 2002 zaradené automaticky zväzy so zimnými športmi s výnimkou zväzu rýchlokorčuľovania na krátkej dráhe (4 individuálne, 1 kolektívny). Dôvodom automatického zaradenia týchto zväzov do systémovej podpory je to, že v súčasnosti prebieha príprava na ZOH 2002. Zväz rýchlokorčuľovania na krátkej dráhe je nový zväz a preto nie je zaradený do tejto skupiny (v súčasnosti je zaradený medzi pozorované zväzy).
	Ďalších 20 zväzov bolo vybraných na základe výsledkov z najvýznamnejších podujatí za predchádzajúce obdobie. Do úvahy sa brali výsledky dosiahnuté v olympijských disciplínach:
-	v roku 1996 z OH
-	v rokoch 1997 – 1999 z najvýznamnejšieho seniorského podujatia v danom roku (z MS; ak sa MS nekonali, tak z ME) a z najvýznamnejších juniorských podujatí v danom roku (z MSJ aj MEJ zároveň)
-	v roku 2000 z OH.
Za umiestnenia do 8. miesta boli prideľované body nasledovne:

Umiestnenie | 1.m. | 2.m. | 3.m. | 4.m. | 5.m. | 6.m. | 7.m. | 8.m. | účasť športovcov na OH

OH

70

63

56

49

42

35

28

21

14	bez ohľadu na počet     
       zúčastnených športovcov

MS | 60 | 54 | 48 | 42 | 36 | 30 | 24 | 18 |
ME | 40 | 36 | 32 | 28 | 24 | 20 | 16 | 12 |
MSJ | 20 | 18 | 16 | 14 | 12 | 10 | 8 | 6 |
MEJ | 10 | 9 | 8 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 |

Na základe takto spočítaných bodov boli tieto zväzy zoradené a z nich bolo vybraných do systémovej podpory prvých 15 zväzov s individuálnymi športmi a prvých 5 zväzov s kolektívnymi športmi. Tieto zväzy budú zaradené v systémovej podpore do roku 2004.

Poradie letných ol. zväzov: | | | 25 zväzov zaradených do systémovej podpory:
individuálne športy | | | | |
P. č. | Šport | Body | | P. č. | Šport | Systémová podpora
1. | Vodný slalom | 883 | | 1. | Biatlon | do r. 2002
2. | Rýchlostná kanoistika | 705 | | 2. | Krasokorčuľovanie | do r. 2002
3. | Streľba | 660 | | 3. | Lyžovanie | do r. 2002
4. | Plávanie | 588 | | 4. | Sane | do r. 2002
5. | Vzpieranie | 268 | | | |
6. | Atletika | 212 | | 5. | Ľadový hokej | do r. 2002
7. | Tenis | 146 | | | |
8. | Zápasenie | 132 | | 6. | Vodný slalom | do r. 2004
9. | Box | 108 | | 7. | Rýchlostná kanoistika | do r. 2004
10. | Cyklistika | 65 | | 8. | Streľba | do r. 2004
11. | Stolný tenis | 62 | | 9. | Plávanie | do r. 2004
12. | Judo | 51 | | 10. | Vzpieranie | do r. 2004
13. | Veslovanie | 34 | | 11. | Atletika | do r. 2004
14. | Moderná gymnastika | 32 | | 12. | Tenis | do r. 2004
15. | Športová gymnastika | 32 | | 13. | Zápasenie | do r. 2004
16. | Jachting | 28 | | 14. | Box | do r. 2004
17. | Moderný päťboj | 19 | | 15. | Cyklistika | do r. 2004
18. | Šerm | 9 | | 16. | Stolný tenis | do r. 2004
19.-23. | Bedminton | 0 | | 17. | Judo | do r. 2004
| Jazdectvo | 0 | | 18. | Veslovanie | do r. 2004
| Lukostreľba | 0 | | 19. | Moderná gymnastika | do r. 2004
| Taekwondo | 0 | | 20. | Športová gymnastika | do r. 2004
| Triatlon | 0 | | | |
| | | | 21. | Basketbal | do r. 2004
kolektívne športy | | | 22. | Vodné pólo | do r. 2004
1. | Basketbal | 135 | | 23. | Futbal | do r. 2004
2. | Vodné pólo | 56 | | 24. | Volejbal | do r. 2004
3. | Futbal | 14 | | 25. | Hádzaná | do r. 2004
4. | Volejbal | 12 | | | |
5. | Hádzaná | 8 | | | |
6. | Softbal | 5 | | | |
7.-8. | Bejzbal | 0 | | | |
| Pozemný hokej | 0 | | | |

Zväzy zaradené do jednorázovej podpory:
P. č. | Šport
1. | Rýchlokorčuľovanie na krátkej dráhe
2. | Jachting
3. | Moderný päťboj
4. | Šerm
5. | Bedminton
6. | Jazdectvo
7. | Lukostreľba
8. | Taekwondo
9. | Triatlon
10. | Softbal
11. | Bejzbal
12. | Pozemný hokej
13. | Kulturistika, silový trojboj, fitnes
14. | Motoristický šport
15. | Modelárstvo
16. | Pretláčanie rukou
17. | Karate
18. | Rádiový orientačný beh
19. | Vodné lyžovanie
20. | Cyklotrial
21. | Vodný motorizmus
22. | Kickbox
23. | Rybárstvo – rybolovná technika
24. | Kolky
25. | Rafting
26. | Potápanie
27. | Letectvo, parašutizmus
28. | Kompozičný šach
29. | Beh do vrchu
30. | Rybárstvo – športový lov rýb
31. | Nohejbal
32. | Motocyklový šport
33. | Šach
34. | Preteky so psími záprahmi
35. | Korešpondenčný šach
36. | Horolezectvo, skialpinizmus
37. | Orientačné športy
38. | Dráhový golf
39. | Akrobatický rock´n roll
40. | Tanečný šport
41. | Praktická streľba
42. | Biliard
43. | Go
44. | Golf
45. | Snoubording
46. | Squash
47. | Tradičné karate
48. | Hokejbal
49. | Sálový futbal
50. | Korfbal
1. 2. Kritériá pre poskytovanie dotácií zo štátneho rozpočtu na zabezpečenie úloh štátnej športovej reprezentácie SR pre športové zväzy

Rozdelenie športových zväzov - športov do skupín a percentuálne rozdelenie dotácií na zabezpečenie úloh štátnej športovej reprezentácie

A. skupina (75 zväzov) – olympijské a neolympijské športy – 97,5% dotácií

1. športy zaradené do systémovej podpory (25 olympijských športov) – 75% dotácií

    a) kolektívne športy - hry (6 zväzov) – 40% dotácií

    b) individuálne športy (19 zväzov) – 60% dotácií

Zväzom zaradeným do systémovej podpory sa z celkovej čiastky určenej pre konkrétnu skupinu 50% dotácií rozdelí rovnakým dielom – paušálne. Ďalších 50% dotácií sa prerozdelí na základe výsledkov dosiahnutých z významných medzinárodných podujatí.

2. športy zaradené do jednorázovej podpory (12 olympijských a 38 neolympijských športov)
    – 25% dotácií

    a) kolektívne športy – hry (6 zväzov) – 15% dotácií

    b) individuálne olympijské športy (9 zväzov) – 25% dotácií

    c) individuálne neolympijské športy (35 zväzov) – 60% dotácií

Zväzom zaradeným do jednorázovej podpory sa pridelí dotácia na základe plánovanej účasti na významných medzinárodných podujatiach a na základe výsledkov dosiahnutých na týchto podujatiach.

B. skupina (4 zväzy) – športy športovcov so zdravotným postihnutím – 2,5% dotácií

Športové zväzy zdravotne postihnutých športovcov si prerozdelia určenú čiastku podľa vlastných kritérií, zohľadňujúcich špecifiká športu zdravotne postihnutých.

A. skupina – športy zaradené do systémovej podpory – kolektívne športy – hry

Športové výsledky

Za umiestnenia získané na významných medzinárodných podujatiach a za výsledky zápasov na týchto podujatiach sa prideľujú body, ktoré sa násobia koeficientom zohľadňujúcim medzinárodnú konkurenciu.

Umiestnenia

Body sa prideľujú za umiestnenia z naposledy konaných uvedených medzinárodných podujatí. Body získané za umiestnenia na OH a ZOH sa prideľujú v nasledujúcom roku v 100% výške a v ďalšom roku len v 50% výške. V druhej polovici olympijského cyklu sa body za umiestnenia z OH a ZOH neprideľujú.

Zápasy

Body sa prideľujú za výsledky zápasov z uvedených medzinárodných podujatí vrátane kvalifikačných zápasov na tieto podujatia. Bodujú sa iba výsledky zápasov, ktoré boli odohrané v predchádzajúcom roku.

Body za umiestnenia a výsledky zápasov z MSJ a MEJ sa prideľujú za oficiálnu juniorskú kategóriu podľa pravidiel medzinárodnej federácie a za 1 ďalšiu oficiálnu kategóriu podľa výberu športového zväzu (napr. kategória kadetov, kategória do 21 rokov, kategória do 23 rokov).

Koeficient medzinárodnej konkurencie

Podľa počtu členských krajín medzinárodnej federácie sa určí koeficient, ktorým sa násobia body získané za umiestnenia a výsledky zápasov.

A. skupina – športy zaradené do systémovej podpory – individuálne športy

Športové výsledky

Za umiestnenia získané na významných medzinárodných podujatiach sa prideľujú body, ktoré sa násobia koeficientom zohľadňujúcim konkurenciu v disciplíne a medzinárodnú konkurenciu.

Umiestnenia

Body sa prideľujú za umiestnenia z naposledy konaných uvedených medzinárodných podujatí. Body získané za umiestnenia na OH a ZOH sa prideľujú v nasledujúcom roku v 100% výške a v ďalšom roku len v 50% výške. V druhej polovici olympijského cyklu sa body za umiestnenia z OH a ZOH neprideľujú.

V prípade olympijských športových zväzov sa za umiestnenia získané v neolympijských disciplínách a športoch prideľuje 20% bodov z uvedeného bodového hodnotenia.

V prípade, že na jednom umiestnení sa podieľalo viac športovcov (napr. dvojica, družstvo, posádka, štafeta), k bodom získaným za umiestnenie sa pripočítava ďalších 10% bodov z tejto čiastky za každého ďalšieho športovca.

Pri účasti väčšieho počtu slovenských športovcov v disciplíne sa do bodovania zahŕňajú maximálne 3 najlepšie umiestnenia jednotlivcov a dvojíc a 1 najlepšie umiestnenie 3 a viacčlenných družstiev, posádok alebo štafiet.

Body za umiestnenia z MSJ a MEJ sa prideľujú za oficiálnu juniorskú kategóriu podľa pravidiel medzinárodnej federácie.

Koeficient konkurencie v disciplíne

Podľa počtu zúčastnených športovcov, resp. družstiev, posádok, štafiet v disciplíne sa určí koeficient, ktorým sa násobia body získané za umiestnenie.

Koeficient medzinárodnej konkurencie

Podľa počtu zúčastnených krajín na podujatí sa určí koeficient, ktorým sa násobia body získané za umiestnenia na tomto podujatí.

A. skupina – športy zaradené do jednorázovej podpory – kolektívne športy – hry

Účasť na významných medzinárodných podujatiach

Za predpokladanú účasť na významných medzinárodných podujatiach sa prideľujú body pre športový zväz.

Finančná hodnota bodu sa vypočíta prepočítaním z celkového počtu bodov získaných všetkými zväzmi v skupine a z celkovej dotácie určenej pre túto skupinu. Dotácia určená pre konkrétny športový zväz sa určí prepočtom získaných bodov na finančné prostriedky.

Dotácie na účasť na uvedených medzinárodných podujatiach budú poskytnuté nasledovne:
a) 50% ako záloha pred uskutočnením podujatia,
b) 50% po uskutočnení podujatia na základe dosiahnutých výsledkov.

V prípade, že niektoré z uvedených podujatí sa nekoná alebo sa ich slovenskí športovci nezúčastnia, dotácia nebude poskytnutá.

Ak športovému zväzu bude poskytnutá záloha pred uskutočnením podujatia, na ktorom sa slovenskí športovci nakoniec nezúčastnia, o túto čiastku bude krátená dotácia v nasledujúcom roku.

Dotácia za športové výsledky

Doplatok zostatku schválenej dotácie na významné medzinárodné podujatia sa uskutoční na základe dosiahnutých umiestnení nasledovne:

V prípade účasti na podujatiach nižších ako je A. skupina (napr. B. alebo C. skupina) sa dosiahnuté umiestnenie určí z celkového poradia zo všetkých skupín.

Ak sa na podujatí zúčastní 7 a menej krajín, doplatok nebude poskytnutý.

A. skupina – športy zaradené do jednorázovej podpory – individuálne športy

Účasť na významných medzinárodných podujatiach

Za predpokladanú účasť na významných medzinárodných podujatiach sa prideľujú body pre športový zväz.

Športovým zväzom združujúcim viacero športov, resp. odvetví sa body prideľujú za podujatia v každom športe osobitne.

Športovým zväzom, ktoré sa zúčastňujú na podujatiach viacerých medzinárodných športových federácií, sa body prideľujú za podujatia konané iba v jednej federácii.

Finančná hodnota bodu sa vypočíta prepočítaním z celkového počtu bodov získaných všetkými zväzmi v skupine a z celkovej dotácie určenej pre túto skupinu. Dotácia určená pre konkrétny športový zväz sa určí prepočtom získaných bodov na finančné prostriedky.

Dotácie na účasť na uvedených medzinárodných podujatiach budú poskytnuté nasledovne:
a) 50% ako záloha pred uskutočnením podujatia,
b) 50% po uskutočnení podujatia na základe dosiahnutých výsledkov.

V prípade, že niektoré z uvedených podujatí sa nekoná alebo sa ich slovenskí športovci nezúčastnia, dotácia nebude poskytnutá.

Ak športovému zväzu bude poskytnutá záloha pred uskutočnením podujatia, na ktorom sa slovenskí športovci nakoniec nezúčastnia, o túto čiastku bude krátená dotácia v nasledujúcom roku.

Dotácia za športové výsledky

Doplatok zostatku schválenej dotácie na významné medzinárodné podujatia sa uskutoční na základe dosiahnutých umiestnení.

V prípade účasti na podujatiach nižších ako je A. skupina (napr. B. alebo C. skupina) sa dosiahnuté umiestnenie určí z celkového poradia zo všetkých skupín.

Pre realizáciu doplatku stačí získať 1 z uvedených umiestnení.

Ak sa na podujatí zúčastní 7 a menej krajín, doplatok nebude poskytnutý.

1. 3. Strediská prípravy štátnej športovej reprezentácie v rezortoch

Predpokladáme, že v priebehu rokov 2001 – 2008 sa čiastka určená len na plnenie úloh štátnej športovej reprezentácie v strediskách bude pohybovať na úrovni 155 až            200 mil. Sk ročne (bez prostriedkov z lotérií) z toho v kap. MŠ SR 15 – 20 mil. Sk, v kap. MO SR 110 – 130 mil. Sk (bez finančných prostriedkov pre  rezortné kluby vo futbale a ľadovom hokeji) a v kap. MV SR 30 – 50 mil. Sk. Počnúc rokom 2001 sa pristúpi k väčšej koordinácii činnosti týchto stredísk na úrovni rezortu školstva, obrany a vnútra, a to najmä pri výbere zabezpečovaných športových odvetví a zaraďovaní športovcov do stredísk. Koordináciu týchto činností bude zabezpečovať Komisia vrcholového športu, zriadená pri MŠ SR.

Centrum akademického športu (ďalej CAŠ)
 
Celkový rozpočet sa v posledných rokoch (viď tabuľka) stabilizoval  na úrovni cca   15 mil. Sk, z čoho kapitálové výdavky sú cca 0,5 mil. Sk. Tento rozpočet sa dá charakterizovať ako „udržiavací“. S týmto rozpočtom nie je možné pri raste cien za posledné štyri roky a dnešnej úrovni nákladov uskutočňovať  rozvojové programy v žiadnej z oblastí komplexného zabezpečenia. Navŕšenie rozpočtu, resp. hľadanie ďalších zdrojov (ŠFTK, rezorty, projekty, grantové úlohy) pre činnosť CAŠ je nevyhnutným predpokladom realizácie zámerov ministerstva školstva pri budovaní servisného centra, a s tým spojených nákupov materiálu, prístrojov a ďalších objednávok.

AŠK Dukla Banská Bystrica a AŠK Dukla Trenčín

       Od roku 1997 sa v rezorte obrany zvyšoval každý rok rozpočet v oboch AŠK. Z priloženej tabuľky je však vidieť, že až v tomto roku sa podarilo obom strediskám dostať výdavky na mzdy vrátane odvodov pod hranicu 50 % z celkového rozpočtu. Teda temer 50 % finančných prostriedkov netvorí priamu podporu samotnej športovej prípravy. Ďalšia nezanedbateľná časť rozpočtu jednotlivých stredísk sa čerpá na údržbu telovýchovných a športových objektov a nákup športového materiálu, pri čom na nákup športového materiálu sa poskytovali aj finančné prostriedky zo ŠFTK. Kladne treba hodnotiť skutočnosť, že v olympijskom roku sa rozpočet oboch stredísk zvýšil o takmer 15 mil. Sk. 

Stredisko štátnej športovej reprezentácie Ministerstva vnútra SR
           
Rozpočet strediska v posledných 4 rokoch bol nevyrovnaný (viď tabuľka). Aj tu sa poskytuje v podstate 50 % prostriedkov z rozpočtu na mzdy vrátane odvodov. V olympijskom roku, kedy mala vrcholiť športová príprava na LOH 2000 v Sydney, bol rozpočet strediska len na úrovni roku 1997. Možno zhodnotiť, že toto rezortné stredisko bolo jediným, ktoré malo v roku 2000 znížený rozpočet.

Prehľad dotácií na činnosť rezortných stredísk ŠŠR 

Stredisko | Rok | Rozpočet | z toho mzdy vrátane odvodov | z toho mzdy vrátane odvodov
| | (v Sk) | (v Sk) | (v %)
Centrum | skutočnosť r. 1997 | 12 995 000 | 5 403 000 | 41,6
Akademického | skutočnosť r. 1998 | 15 750 000 | 5 866 000 | 37,2
Športu | skutočnosť r. 1999 | 14 539 000 | 5 730 000 | 39,4
MŠ SR | predpoklad r. 2000 | 14 569 000 | 5 170 000 | 35,5
Stredisko | skutočnosť r. 1997 | 38 546 900 | 17 268 200 | 44,8
Štátnej športovej | skutočnosť r. 1998 | 36 721 000 | 19 269 000 | 52,5
Reprezentácie | skutočnosť r. 1999 | 40 465 200 | 20 168 000 | 49,8
MV SR | predpoklad r. 2000 | 38 871 000 | 21 080 000 | 54,2
AŠK Dukla | skutočnosť r. 1997 | 35 630 845 | 20 938 136 | 58,8
Trenčín | skutočnosť r. 1998 | 36 047 684 | 21 538 665 | 59,7
MO SR | skutočnosť r. 1999 | 39 735 175 | 21 682 606 | 54,6
| predpoklad r. 2000 | 48 145 800 | 23 435 800 | 48,7
AŠK Dukla | skutočnosť r. 1997 | 52 692 000 | 28 040 000 | 53,2
Banská Bystrica | skutočnosť r. 1998 | 63 554 000 | 32 792 000 | 51,6
MO SR | skutočnosť r. 1999 | 63 315 000 | 32 221 000 | 50,9
| predpoklad r. 2000 | 68 842 000 | 32 351 000 | 47,0
Strediská | skutočnosť r. 1997 | 139 864 745 | 71 649 336 | 51,2
Štátnej športovej | skutočnosť r. 1998 | 152 072 684 | 79 465 665 | 52,3
Reprezentácie | skutočnosť r. 1999 | 158 054 375 | 79 801 606 | 50,5
Spolu | predpoklad r. 2000 | 170 427 800 | 82 036 800 | 48,1

1. 4. Návrh systému financovania štátnej športovej reprezentácie SR do roku 2008

Dotačná politika štátu sa bude uplatňovať v rámci určenia prioritných oblastí, zásad a realizácie projektov nasledovne:

Oblasti poskytovania dotácií na štátnu športovú reprezentáciu:

Ministerstvo školstva SR v spolupráci s Ministerstvom vnútra SR a Ministerstvom obrany SR budú účelovo prispievať najmä na:
a)	zabezpečenie prípravy a činnosti reprezentačných výberov,
b)	zabezpečenie účasti športovcov – reprezentantov na významných medzinárodných podujatiach,
c)	zabezpečenie špecializovaných činností v športovej príprave reprezentantov (napr. zdravotné zabezpečenie, veda a výskum),
d)	organizáciu najvýznamnejších medzinárodných podujatí v SR,
e)	rozvoj materiálno-technickej základne vybraných športov.  

Zásady financovania a poskytovania dotácií na štátnu športovú reprezentáciu

a)	Za štátnu športovú reprezentáciu Slovenskej republiky z hľadiska finančnej podpory zo štátneho rozpočtu sa považuje:
-	športová príprava a účasť športových reprezentantov na oficiálnych súťažiach organizovaných medzinárodnými športovými organizáciami,
-	výber a príprava športovo-talentovanej mládeže,
-	organizácia medzinárodných športových súťaží na Slovensku,
-	zastupovanie SR v medzinárodných športových organizáciách.

b)	Dotácia je určená pre:
-	slovenské športové zväzy, ktoré sú členmi medzinárodných športových organizácií (v prípade, že existuje viac slovenských športových zväzov, ktoré sú členmi rôznych medzinárodných športových organizácií a zastrešujú rovnaký šport, podporovaný môže byť len ten zväz, ktorý je členom medzinárodnej športovej federácie akceptovanej Medzinárodným olympijským výborom),
-	rezortné strediská prípravy štátnej športovej reprezentácie,
-	iné organizácie, zabezpečujúce špecifické úlohy štátnej športovej reprezentácie.

c)	Základným predpokladom pre poskytnutie dotácie je splnenie všebecne záväzných podmienok pre poskytovanie dotácií zo štátneho rozpočtu, určených Ministerstvom financií SR a konkretizovaných Ministerstvom školstva SR, predloženie konkretizácie realizácie úloh na určené obdobie (4 roky) v danom športovom odvetví zodpovedným subjektom alebo pre viaceré športové odvetvia subjektom povereným medzinárodnou organizáciou a ďalších potrebných náležitostí, určených Ministerstvom školstva SR.

d)	Dotácia je určená na príslušný kalendárny rok. Rozdelenie finančných prostriedkov sa uskutoční na základe kritérií vypracovaných Ministerstvom školstva SR. Základným kritériom je zaradenia do skupiny športov systémovo alebo jednorázovo podporovaných.

e)	Štát nebude podporovať profesionálny šport.

f)	V prípade vzniku nového slovenského športového zväzu bude činnosť tohto zväzu sledovaná po dobu 2 rokov a až po tejto dobe sa bude môcť zaradiť do systému diferencovanej podpory.

Projekty, na ktoré sa poskytuje dotácia zo štátneho rozpočtu SR

Ministerstvo školstva SR bude realizovať zámery a úlohy štátu cez projekty, prostredníctvom ktorých budú môcť všetky telovýchovné a športové subjekty, ako aj ďalšie inštitúcie získať finančné prostriedky na svoju realizáciu v období rokov 2001 – 2008, t.j. na 2 olympijské obdobia. Ide o tieto projekty:

a)	Projekt financovania prípravy a účasti športovcov – reprezentantov na najvýznamnejších medzinárodných podujatiach (určený pre športové zväzy, príp. kluby),
b)	Projekt zabezpečenia účasti slovenských športovcov na významných svetových podujatiach – olympijské hry, paralympijské hry, svetové univerziády a ďalšie významné medzinárodné podujatia, organizované mimo športových zväzov,
c)	Projekt skvalitnenia komplexnej starostlivosti o špičkových športovcov (určený pre všetky inštitúcie a subjekty, ktoré prispejú ku skvalitneniu športovej prípravy), vrátane predpokladaného vybudovania Národného športového inštitútu,
d)	Projekt organizovania významných medzinárodných športových podujatí v SR,
e)	Projekt materiálno - technického a investičného rozvoja športu.

Základná schéma financovania štátnej športovej reprezentácie SR je v prílohe č. 9.

1. 5. Kritériá pre poskytovanie dotácií zo štátneho rozpočtu na zabezpečenie úloh športovo-talentovanej mládeže pre športové zväzy

Celková dotácia na zabezpečenie úloh športovo-talentovanej mládeže bude prerozdelená na základe uvedených ôsmich kritérií a nasledujúceho kľúča:

Kritérium:											Body

1. 	Kritérium: Kategória športu - 30% z celkovej sumy

•	olympijský šport s účasťou na posledných OH				10 
•	olympijský šport bez účasti na OH					7
•	neolympijský šport							2

2. 	Kritérium: Členská základňa - počet registrovaných športovcov v kategórii mládeže - 20% z celkovej sumy

•	1501 a viac								10
•	od 501 do 1500								5
•	do 500									1                                                
                                                     
3. 	Kritérium: Súťaže poriadané zväzom - 5% z celkovej sumy

•	dlhodobé									5
•	jednorázové								1
4. 	Kritérium: Účasť na vrcholných medzinárodných podujatiach  v kategóriách mládeže v predchádzajúcom roku (MEJ, MSJ, EYOD) - 10% z celkovej sumy

•	áno										5
•	nie										1

5. 	Kritérium: Materiálová náročnosť - 10% z celkovej sumy
     Športy sú rozdelené do troch skupín nasledovne:

•	ľadový hokej, biatlon, lyžovanie, moderný päťboj, streľba, triatlon	5
•	plávanie, cyklistika, kanoistika, krasokorčuľovanie, vodný slalom a zjazd, veslovanie, vodné pólo							3
•	basketbal,  rýchlokorčuľovanie, sane, tenis, futbal, hádzaná, pozemný hokej, šerm, volejbal, atletika, box, džudo, karate, lukostreľba, moderná gymnastika, orientačný beh, stolný tenis, šach, športová gymnastika, vzpieranie, zápasenie, baseball						1

6. 	Kritérium: Úroveň riadenia útvarov športovým zväzom - 5% z celkovej sumy

•	riadenie útvarov odbornou komisiou s profesionálnym	pracovníkom pre mládež, riadeným výberom do útvarov talentovanej mládeže a oponentúrou plánov									10
•	riadenie útvarov odbornou komisiou s riadeným výberom a oponentúrou plánov									5
•	riadenie útvarov komisiou mládeže, bez výberu a oponentúry plánov	1     

7. 	Kritérium: Uplatnenie (zaradenie) členov centier talentovanej mládeže za posledný rok - 15% z celkovej sumy

•	minimálne 20 % zo všetkých členov centier talentovanej mládeže zaradených v reprezentačných družstvách SR všetkých vekových kategórií kolektívnych športov alebo v strediskách vrcholového športu v individuálnych športoch						10
•	minimálne 50 % zo všetkých členov centier talentovanej mládeže súťažiacich v najvyšších súťažiach dospelých v kolektívnych športoch alebo zaradených v reprezentačných družstvách všetkých vekových kategórií v individuálnych športoch					5     
•	minimálne 20 % zo všetkých členov centier talentovanej mládeže súťažiacich v súťažiach dospelých v kolektívnych športoch alebo zaradených v reprezentačných družstvách všetkých vekových kategórií v individuálnych športoch					1

8. 	Kritérium: Kvalifikácia trénerov v útvaroch talentovanej mládeže - 5% z celkovej sumy

•	počet trénerov s najvyššou kvalifikáciou nad 50 %			5
•	počet trénerov s najvyššou kvalifikáciou nad 20 %			1

1. 6. Návrh systému financovania športovo-talentovanej mládeže do roku 2004

	Dotačná politika štátu sa bude realizovať prostredníctvom určených oblastí, zásad  a projektov financovania  v rokoch 2001 – 2004 nasledovne:  

Oblasti poskytovania dotácií na športovo-talentovanú mládež 

Ministerstvo školstva SR  bude účelovo prispievať najmä na:
a)	zabezpečenie činnosti učiteľov telesnej výchovy, pracujúcich v ŠŠS a trénerov v športových triedach, v športových kluboch pri športových školách, CTM a  regionálnych výberov,
b)	zabezpečenie športovej prípravy v športových triedach a športových školách,
c)	činnosť CTM, ŠŠS a regionálnych výberov mládeže,
d)	ďalšie projekty súvisiace so skvalitnením  prípravy mladých športovcov (výber talentov, centralizovaná športová príprava, školské súťaže, zdravotná starostlivosť atď.).  

Zásady financovania  a poskytovania dotácií na  športovo-talentovanú mládež

a)	Zo štátneho rozpočtu budú prioritne financované útvary na školách.
b)	Základným predpokladom pre poskytnutie dotácie je splnenie všeobecne záväzných podmienok pre poskytnutie dotácií zo štátneho rozpočtu, určených ministerstvom financií SR a konkretizovaných Ministerstvom školstva SR a ďalších potrebných náležitostí, určených Ministerstvom školstva SR.
c)	Dotácia je určená na príslušný kalendárny rok. Kritériá rozdelenia finančných prostriedkov na jednotlivé športy určí osobitným predpisom Ministerstvo školstva SR. Kritériá budú zohľadňovať rôznorodosť športov, úroveň útvaru v systéme starostlivosti o talentovanú mládež a funkčnosť riadenia útvarov.
 
Projekty, na ktoré sa poskytuje dotácia zo štátneho rozpočtu SR

Ministerstvo školstva SR bude realizovať zámery štátu v oblasti športovo-talentovanej mládeže cez  projekty, prostredníctvom ktorých budú môcť všetky telovýchovné a športové subjekty, ako aj ďalšie inštitúcie získať finančné prostriedky na plnenie úloh v období rokov 2001 – 2004. Pôjde o týchto sedem projektov: 

a)	Projekt na skvalitnenie zabezpečenia športovej prípravy mládeže,
b)	Projekt na skvalitnenie výberu do jednotlivých útvarov mládeže,
c)	Projekt podpory a ohodnotenia úspešných mládežníckych trénerov,
d)	Projekt podpory činnosti učiteľov TV zabezpečujúcich záujmovú športovú činnosť,
e)	Projekt centralizovanej športovej prípravy, najmä v kolektívnych športoch,
f)	Projekt podpory mládežníckych súťaží,
g)	Projekt modernizácie a rekonštrukcie materiálno - technickej základne.

Schéma financovania športovo-talentovanej mládeže je znázornená v prílohe č. 10.

1. 7. Priority a zásady financovania športu pre všetkých a školského športu

Priority:

1.	Rozvoj materiálno-technickej základne – budovanie a prevádzkovanie športových objektov a zariadení nenáročných ihrísk, cyklistických, bežeckých, peších, lyžiarskych a vodáckych trás, dostupných pre širokú verejnosť.
2.	Rozšírenie ponuky telovýchovných, športových a turistických pohybových programov pre deti, mládež i dospelých.
3.	Skvalitnenie služieb – odborní cvičitelia, literatúra, videokazety, hygienické podmienky, požičovne športových potrieb.
4.	Skvalitnenie podmienok činnosti  učiteľov, rodičov a cvičiteľov za organizovanie športovej činnosti detí počas voľných dní (víkendov, školských prázdnin).
5.	Posilnenie postavenia škôl – budovanie, rekonštrukcia a prevádzka ich športovísk slúžiacich aj ostatnej verejnosti, rozširovať mimoškolskú TV a šport.
6.	Finančná podpora činnosti občianskych  združení v rámci verejnoprospešných programov.
7.	Finančná podpora vzdelávacích programov pre cvičiteľov, inštruktorov a trénerov.

Zásady:

1.	Prednostne financovať projekty rozvoja materiálno-technickej základne – vytvorenie podmienok pre športové aktivity v rozsahu 60% fin. prostriedkov (značenie a budovanie turistických a cyklistických trás).
2.	Prednostne financovať telovýchovné, športové a turistické, pohybové programy pre deti a mládež v pravidelnej celoročnej činnosti.
3.	Vytvárať ďalšie legislatívne a finančné podmienky na činnosť subjektov športu pre všetkých (podielové dane).
4.	Minimalizovať štátne výdavky na jednorázové podujatia, najmä na stravovanie, občerstvenie, propagáciu, ubytovanie a cestovné spojené s podujatiami športu pre všetkých.
5.	Odmeňovať organizovanie športovej činnosti s deťmi a mládežou vo voľnom čase.

Schéma financovania športu pre všetkých a školského športu je v prílohe č. 11.

2. Oblasť podpory občianskych združení

Financovanie občianskych združení je veľmi dôležitou oblasťou financovania telesnej kultúry. Je detailne popísaná v úvodnej časti materiálu (str.3).
Model financovania tejto oblasti nepopisujeme natoľko podrobne ako je tomu v časti, týkajúcej sa štátnej športovej reprezentácie a podpory talentovanej mládeže, nakoľko financovanie združení je dnes financované zo Štátneho fondu telesnej kultúry a do doby fungovania fondu sa riadi osobitným režimom, vyplývajúcim zo zákona č. 264/93 Z. z. o Štátnom fonde telesnej kultúry, pravidlami schválenými radou fondu a ministrom školstva SR. Keďže je reálny predpoklad, že fond dňom 30.6.2001 ukončí svoju činnosť, Ministerstvo školstva SR prichádza s určitým ideovým návrhom, ktorého konkretizácia bude premietnutá do pripravovaného „Národného programu rozvoja športu v SR“ a mala byť postupne realizovaná od 1.7.2001.
Oblasť financovania občianskych združení je tou oblasťou, kde je potrebné predovšetkým určiť hranicu, ktoré činnosti je možné rozvíjať a financovať na odvetvovej báze a ktoré je potrebné podporovať iným špecifickým spôsobom. Činnosti, ktoré nebude možné financovať cez tzv. odvetvové športové organizácie, t.j. športové zväzy, sa budú financovať vo forme osobitných projektov, ktoré budú vyhlasované a vyhodnocované Radou športu, ako poradného orgánu ministra školstva SR.  Programy by mali byť zamerané v prvom rade na rozvoj tzv. pravidelných športových aktivít, športovanie detí a mládeže a taktiež športovanie tzv. rizikových skupín obyvateľstva, ktoré sú civilizačnými chorobami najviac ohrozené. Takou skupinou je predovšetkým skupina dospelých obyvateľov SR vo veku 40 – 55 rokov. Táto skupina je najviac zaťažená pracovnými povinnosťami, snahou o existenčné zabezpečenie rodiny a vystavená rôznym tlakom. Má pritom najmenej času na pravidelné športovanie...

Ministerstvom školstva SR navrhnutý model financovania občianskych združení má snahu pôsobiť aj v tejto oblasti konsolidačne, zabrániť duplicitnému financovaniu, pôsobiť na zjednodušenie štruktúr a predovšetkým pôsobiť na výstavbu združení zdola hore. 
Súčasné štruktúry sú príliš zložité a tým, že prostredníctvom Štátneho fondu telesnej kultúry  sú financované opačne, t.j. zhora nadol, dochádza na centrálnej úrovni k vytváraniu celého radu servisných inštitúcií, ktoré plnia výhradne funkciu tzv. „výplatných centier“ bez konkrétneho programu v oblasti telesnej kultúry.

Podľa prepočtov MŠ SR náklady na jedného pracovníka  (t.j. mzdy vrátane povinných odvodov,  kancelárie, telefóny a pod.) takejto servisnej inštitúcie dosahujú ročne cca  430 tis.  až 450 tis. Sk.
Ministerstvo školstva SR preto prichádza s riešením nefinancovať priamo tzv. združenia združení, resp. zoskupenia združení vyšších stupňov, ale vždy len základnú organizačnú jednotku príslušného združenia. Ušetrené finančné prostriedky sa využijú na iné rozvojové programy predovšetkým v oblasti zlepšenia materiálno-technickej základne športu v SR.
Ďalším opatrením by malo byť ustúpenie od rozpisu mzdových prostriedkov na konkrétny počet pracovníkov tzv. centrálnych združení a pristúpenie k určeniu percentuálneho objemu finančných prostriedkov, ktoré môže organizácia použiť na svoje prevádzkové náklady a na mzdy pracovníkov nevyhnutného aparátu. Tým sa odstráni súčasná anomália, kedy vlastne štát prostredníctvom Štátneho fondu telesnej kultúry určuje konkrétnu systemizáciu a počty pracovníkov pre jednotlivé neštátne organizácie. Pracovníci sú platení štátom, ale v inom režime podľa iných noriem ako štátna sféra.

3. Oblasť materiálno-technickej základne

Oblasť materiálno-technickej základne slovenského športu je tou bázou, ktorá sa dotýka komplexne všetkých otázok súvisiacich s rozvojom športu v SR.
Stretáva sa tu odvetvové financovanie s tzv. grantovým a projektovým, stretáva sa pôsobnosť a aktivita občianskych združení  s inými subjektami a organizáciami, stretáva sa tu oblasť špičkového vrcholového športu, športovania detí a mládeže i oblasť športovania širokej verejnosti.
Ministerstvo školstva SR má aj v tejto oblasti pripravený projekt rozvoja materiálno technického vybavenia športu do roku 2010, ktorý bude taktiež detailne rozpracovaný v rámci pripravovaného „Národného programu rozvoja športu“.
Pri formulovaní zásad určitej investičnej politiky je však v prvom rade potrebné si uvedomiť, že existencia športu bez širokej základne športových zariadení, technicky kvalitných športovísk s účelnou a peknou architektúrou v estetickom mestskom alebo krajinnom prostredí je nemysliteľná. 
Do vedomia všetkých nás sa musí dostať zásada, že tak ako tzv. duševnej kultúre náleží divadlo, koncertná sála, kino, tak k telesnej kultúre patrí neodmysliteľne štadión, športová hala, športovisko v prírodnom prostredí ...
Uvedomujeme si tiež, že v súčasných zložitých ekonomických podmienkach súčasťou každého vývojového riešenia športových zariadení musí byť uplatnenie trendu ich viacúčelového využitia na športové, ale i spoločenské a kultúrne podujatia. Taktiež súčasťou financovania športu musia byť riešenia umožňujúce predovšetkým tzv. viaczdrojové financovanie.

Programové ciele pre najbližších desať rokov si preto vyžiadajú:

-	efektívnejšie využívanie súčasného športového vybavenia, ktoré predstavuje značný potenciál hmotných a nehmotných prostriedkov,
-	kvalitné prevádzkovanie, obnovu a účelné kompletovanie súčasného vybavenia na príslušnej športovo-technickej a architektonickej úrovni,
-	rozvoj nového vybavenia športu so štátnou podporou sústrediť na prioritné okruhy skvalitnenia prípravy talentovanej mládeže, štátnej športovej reprezentácie a efektívne zabezpečenie medzinárodných športových podujatí konaných na území SR.

V tomto zmysle aj súčasťou rozvojovej koncepcie vybavenia športu je návrh nasledovných opatrení:
a)	presadenie princípu spoločenskej nutnosti poskytovať viac verejných zdrojov na skvalitnenie materiálno-technického vybavenia a výstavby nových športových a viacúčelových spoločensko-športových zariadení,
b)	pre použitie verejných zdrojov na nové športové zariadenia, resp. viacúčelové integrované vybavenie vytvoriť podmienky na odbornú zadávateľskú koncepčnú a investorskú prípravu akcií, urbanisticko-architektonickú a krajinnú projektovú tvorbu, výberové konania pre objektívne najvýhodnejšie dodávateľské formy realizácie stavieb a tiež spätnú kontrolu použitia poskytnutých prostriedkov,
c)	v spolupráci so samosprávou miest a obcí a Ministerstvom kultúry SR riešiť metodicky, zadávateľsky a investorsky systém integrovaného rozvojového programu výstavby viacúčelových stavieb pre kultúrno-spoločenské a športové aktivity,
d)	v spolupráci so samosprávou miest a obcí a Ministerstvom zdravotníctva SR riešiť metodicky, zadávateľsky a investorsky systém tvorby integrovaných sídelných areálov zdravia a prímestských rekreačno-oddychových zón pre obyvateľov väčších miest,
e)	pri príprave a schvaľovaní využitia predvstupových finančných zdrojov Európskej únie (ISPA, SAPARD, PHARE) brať na zreteľ ich možný pozitívny prínos pri zlepšovaní infraštruktúry a vytváraní podmienok aj pre športovanie občanov,
f)	účinnejšie zapojiť marketingové a daňových možností a sponzorské príspevky do procesu    
systémového rozvoja materiálno technickej základne športu v SR.

Štátny fond telesnej kultúry v roku 1994 v prvom roku svojej existencie obdržal viac ako 5 000 žiadostí len na výstavbu, obnovu, modernizáciu, či rekonštrukciu telovýchovných objektov a zariadení, a to tak od občianskych združení, ako aj od miest a obcí v SR v sume prevyšujúcej 2,2 mld. Sk. Ani v ďalších rokoch tieto ročné požiadavky neklesli pod 1,0 mld. Sk. Rozpočet fondu sa pritom pohyboval v rozpätí od 110 mil. Sk do 450,0 mil. Sk a Ministerstvo školstva SR vo svojom rozpočte od r. 1993 nemá zahrnuté kapitálové výdavky na výstavbu, prípadne modernizáciu telovýchovných objektov.
Za posledných 15 rokov sa v Slovenskej republike zo štátnych prostriedkov nepostavila ani nezačala stavať žiadna nová športová stavba ...

Ministerstvo školstva SR pripravuje koncepciu tzv. komplexného investičného programu, ktorý sa dotkne tak sféry vrcholového športu, výkonnostného, rekreačného športu na vysokých školách, útvarov športovo-talentovanej mládeže na základných a stredných školách, rozvoja regiónov. Z centrálnych zdrojov (výťažky z lotérií a iných podobných hier) MŠ SR predpokladá použiť na rozvoj materiálno-technickej základne športu v SR každý rok počnúc rokom 2001 až do roku 2010 sumu 150 000 tis. Sk.
Na to však, aby pripravovaný nový systém financovania materiálnej základne slovenského športu mal reálne naplnenie je potrebné, aby všetky ostatné zainteresované organizácie, inštitúcie, združenia prispeli sumou min. 850 000 tis. Sk ročne.
Ústretovosť v tomto smere očakávame aj od vlády SR. Ako alternatívny zdroj vidíme príjmy z privatizácie strategických štátnych podnikov. Je to jedna z tém, ktorú Ministerstvo školstva SR v súčinnosti s ďalšími organizáciami chce otvoriť a ku ktorej sa chceme vrátiť na rokovaniach ekonomických ministrov vlády SR.
      
Záverom treba povedať, že navrhnutý nový systém financovania športu by mal priniesť konkrétny efekt v prospech určitej cieľovej skupiny športovcov a športových odvetví. Zároveň treba ale povedať, že tento efekt bude priamo úmerný tomu ako sa zmenia alebo nezmenia vstupné podmienky. 
Okrem  už v texte uvedených skutočností sa musí zmeniť aj metodika rozpočtovania finančných prostriedkov na šport vo vzťahu k zákonu o štátnom rozpočte SR, ktorá pre oblasť športu má od roku 1993 nezmenenú filozofiu „Očakávaná skutočnosť bežného roka mínus X% = rozpočet nasledujúceho roka ...“
Aj z toho titulu jedným z opatrení návrhu uznesenia vlády SR je, aby ministerka financií osobne a osobitne konzultovala potreby „rezortu“ športu s ministrom školstva mimo potrieb kapitoly školstva.