Informácia o príčinách, ktoré viedli ku krachu Devín banky, a.s. a o krokoch vlády SR a Národnej banky Slovenska od r. 1998 po nútenú správu na zabezpečenie ochrany vkladov a riadneho fungovania banky

Dňa 24. augusta 2001 vyhlásil bankový dohľad Národnej banky Slovenska (ďalej len NBS) nútenú správu nad Devín bankou, a.s. Bratislava. Samotný akt  zavedenia nútenej správy bol nevyhnutným krokom reagujúcim na aktuálnu situáciu v Devín banke, a.s. Tento krok bol uplatnený až po vyčerpaní všetkých ostatných možností, ktoré boli dané konkrétnymi ekonomickými podmienkami a legislatívnym rámcom. 

Predložený materiál má ambíciu poskytnúť objektívne informácie o príčinných súvislostiach (tak individuálnych, ako aj makroekonomických), ktoré vyústili do zavedenia nútenej správy.       

Základné charakteristiky Devín banky, a.s. Bratislava

-	dátum vzniku banky - 22.6.1992 (Rozhodnutie Štátnej banky československej Praha z 1.6. 1992),

-	základné imanie k dátumu vzniku banky - 444 mil. Kčs,

-	základné imanie k dátumu zavedenia nútenej správy – 1 000 mil. Sk,

-	organizačno – právna forma – akciová spoločnosť,

-	akcionári banky k dátumu vzniku banky - odborové zväzy školstva, zdravotníctva, kultúry, geodézie, baníctva, atď., SVOZ Stavba, SZVD, SŠP GR,

-	akcionári banky k dátumu zavedenia nútenej správy – APIS, a.s., VTF Energia, s. r.o., Medzinárodná finančná spoločnosť Rusko, odborové zväzy, GOYA JAPAN CO, Ltd., IFOP, a.s., SES, a.s., MK NET, s.r.o., JUPOL, s.r.o., MODENIA, a.s., EUROTRADE, a.s., (zoznam akcionárov v prílohe č. 1.),

-	zameranie banky – univerzálna banka,
 
-	k 30.6.2001 mala banka 476 zamestnancov, 4 pobočky a 24 expozitúr.

Základné vývojové tendencie v ekonomike Devín banky, a.s.

-	v počiatočnej etape rozvoja činnosti (tak ako u ostatných bankových subjektov, ktoré začínajú rozvíjať svoje aktivity) bola banka stratová,

-	následne v intenciách požiadavky bankového dohľadu NBS banka v roku 1992 zvýšila základné imanie na 499 mil. Sk,

-	novým akcionárom v roku 1993 sa stala VTF Energia Moskva. Tento akcionár v prvých rokoch vytváral reálne predpoklady pre podnikateľské aktivity banky v oblasti deblokácií časti ruského dlhu,

-	neuspokojivé ekonomické výsledky banky pokračovali aj po nábehovej fáze rozvoja činnosti banky. Osobitná dohliadka bankového dohľadu NBS vykonaná v roku 1994 konštatovala, že banka mala na konci roku 1993 vysoký stav úverových pohľadávok po lehote splatnosti (37,7 %) a okrem iného i skutočnosť, že skoro 10 % tvorili úvery vlastným akcionárom a zamestnancom banky,

-	napriek zvýšeniu základného imania nedošlo k stabilizácii, naopak, nepriaznivé tendencie pokračovali. Bankový dohľad NBS považoval tento stav za výsledok nezvládnutia manažérskych činností zodpovedných predstaviteľov banky. Preto uložil predstaviteľom banky vypracovať ozdravný program, ktorého súčasťou bola požiadavka ďalšieho zvýšenia základného imania,

-	banka v roku 1994 prijala „Program ozdravných opatrení Devín banky, a.s.“. Dôsledná realizácia tohto programu by bola zvrátila nepriaznivý vývoj vo finančnom hospodárení banky. Základné imanie bolo zvýšené na 640 mil. Sk, došlo k výmene manažmentu,

-	v roku 1995 sa situácia opakovala. Bankový dohľad NBS podmienil ďalšiu existenciu banky opätovným zvýšením základného imania. Realizáciu tohto kroku odporúčal aj audítor,
   
-	v roku 1996 banka začala dosahovať kladný hospodársky výsledok. Treba však poznamenať, že tento výsledok bol dosahovaný výlučne z mimobankovej činnosti. Koncom roku 1995 boli uhradené výnosy z deblokácií vo výške 133,3 mil. Sk, čo predstavovalo 5,3 % aktív banky, v roku 1996 162,7 mil. Sk, čo predstavovalo 7,1 % aktív banky a v roku 1998 167,6 mil. Sk, čo predstavovalo 2,6 % aktív,  

-	obrat v ekonomike banky predpokladal úspešnú realizáciu deblokačných aktivít časti ruského dlhu. Reálnosť úspešnosti týchto aktivít nebola spochybňovaná ani jedným zo strany zainteresovaných subjektov (vláda SR, NBS, banka). Devín banka, a.s. naviac zvýšila základné imanie v roku 1996 na 740 mil. Sk,

-	hospodárenie banky však už v roku 1997 bolo poznamenané zastavením úhrad vzniknutých na základe mandátnych zmlúv o deblokácii zo strany Ministerstva financií SR. Do konca roku 1998 takto banka vykazovala vo svojich účtovných výkazoch výnosy vo výške 1 480,8 mil. Sk, ktoré jej neboli uhradené, čo činilo 22,9 % z jej celkových aktív. Nevyriešenie tohto sporu vážne poznamenalo hospodárenie banky až do času zavedenia nútenej správy, keď uvedená suma dosiahla 3 106,8 mil. Sk, čo činilo 26,4 % z jej aktív. Celkové náklady na financovanie tejto pohľadávky od roku 1996 možno odhadnúť na 1,2 mld. Sk. 

-	v januári 1998 zaregistrovala banka zvýšenie základného imania na súčasnú sumu 1 000,0 mil. Sk,

-	od začiatku poskytovania úverov mala banka problémy v poskytovaní zdravých úverov a v schopnosti posudzovať kvalitu klientov a identifikovať úverové riziko. Dôsledkom bol vysoký podiel rizikových úverov na úveroch celkom, ktorý v roku 1995 dosiahol 87,4 %. V nasledujúcich rokoch banka netransparentným postupovaním a spätným prevodom pohľadávok účtovne vykazovala znaky zlepšenej situácie. Napriek tomu pretrvával nízky podiel štandardných úverov poskytnutých klientom na celkových úveroch, ktorý dosiahol v roku 1996 17,5 %, v roku 1997 11,4 % a v roku 1998  39,1 %. Na elimináciu rastúceho úverového rizika súčasne reagovala postupným zvyšovaním svojho základného imania, čím formálne zabezpečovala plnenie limitov obozretného bankového podnikania,     
    
-	z vykonaných dohliadok na mieste bankovým dohľadom NBS je potrebné spomenúť pretrvávanie nezdravých praktík pri poskytovaní úverov, najmä poskytovanie úverov osobám blízkym banke a ekonomicky prepojeným skupinám, neprehľadnosť v ich poskytovaní – prostredníctvom tretích strán, nedostatočne zabezpečené úvery, ale i nesúlad medzi účtovne vykazovaným stavom a reálnou ekonomickou situáciou banky. 

Devín banka, a.s. v rámci procesu reštrukturalizácie bankového sektora v rokoch 1999 – 2001 

Devín banka, a.s., nebola jediným bankovým subjektom, ktorý nedokázal stabilne plniť požiadavky kladené na zdravý a bezpečný bankový subjekt. Celý bankový sektor nutne potreboval uskutočniť ozdravný proces, celkove 11 bánk s bilančnou sumou  482,8 mld. Sk (60,6 % z celkových aktív bankového sektora SR).

V SR bol pri reštrukturalizácii bánk uplatnený individuálny prístup k “malým” bankám a makroekonomický prístup k “veľkým” bankám. Podstatou makroekonomického prístupu bola objektívna nutnosť (povinnosť) štátu finančne ozdraviť veľké banky, ktoré súčasne mali rozhodujúci vplyv na ekonomiku. Ináč by sa riskoval kolaps celého národného hospodárstva. Cenou tohto prístupu sú dodatočné výdavky štátneho rozpočtu.

Imanentnou súčasťou prístupu k „malým“ bankám bolo obmedzenie priamej finančnej intervencie štátu len na tie výnimočné prípady, keď by v dôsledku „krachu“ tej – ktorej banky boli dopady na celé národné hospodárstvo vyššie, ako priama finančná intervencia štátu. Do popredia sa tak dostalo posudzovanie ozdravných programov bánk, založených na iných formách a metódach ako priamej rekapitalizácii štátu. V žiadnom prípade však nemohlo ísť o okamžité bezduché uplatnenie princípov a zásad platných pre najvyspelejšie bankové systémy sveta. Na ilustráciu toho je možné uviesť, že ak by sa taký prístup aplikoval v roku 1998, potom náhrady za nedostupné vklady za „malé“ banky by vtedy dosiahli 36,7 mld. Sk (pri zahrnutí „veľkých“ bánk 168 mld. Sk, pritom nerátajúc, že pri krachu „veľkých“ bánk sú dopady na národné hospodárstvo nevyčísliteľné). Z tohto pohľadu už dnes možno jednoznačne konštatovať, že uvážlivý prístup vlády SR a NBS k ozdravnému procesu viedol výrazne efektívnejším výsledkom.

Individuálny prístup k ozdraveniu Devín banky, a.s., vychádzal z nasledovných predpokladov:

a)	banka bude mať mimoriadne výnosy z deblokácií, ktoré jej umožnia zlepšiť plnenie požadovaných kritérií kapitálovej primeranosti, posilnia likviditu banky a nahradia časť primárnych zdrojov financovania pohľadávky „voči štátu“. Úspešné deblokovanie časti ruského dlhu by bolo predstavovalo značný príjem pre štát a súčasne vyriešenie finančnej situácie Devín banky, a.s. Vláda SR schválila mandát na deblokáciu časti ruského dlhu pre Devín banka, a.s. s 20% disážiom, podmienky ktorého boli na základe skúseností a zvyklostí výhodné tak pre štát, ako aj pre banku,

b)	doriešenie problémov spočívajúcich v spornej pohľadávke z deblokačných mandátnych zmlúv v závislosti od rozhodnutia súdu tak, aby sa nezhoršili ukazovatele kapitálovej primeranosti banky,

c)	manažment banky zabezpečí ozdravenie aktív banky, zlepšenie vnútorného riadenia, zvýšenie základného imania v potrebnom rozsahu, vykonávanie bezrizikových, prípadne nízkorizikových obchodov, nebude preferovať rast banky ako formu riešenia problémov, hlavne cez rast zdrojov od obyvateľstva,

d)	banka bude pod zvýšenou kontrolou zo strany bankového dohľadu NBS, ako aj štátu prostredníctvom jeho zástupcov v dozornej rade a v predstavenstve.

Výsledky realizácie ozdravného procesu Devín banky, a.s.

Národná banka Slovenska i vláda Slovenskej republiky nemohli v danom čase ignorovať vyššie spomenuté potencionálne možnosti ozdravenia banky, a preto umožnili manažmentu banky realizovať záchranné mechanizmy. Ďalšia existencia banky bola výlučne v rukách manažmentu. Manažment mal k dispozícii mandát k deblokácii časti ruského dlhu, mal ďalšie možnosti zvýšenia základného imania, mal dostatok časového priestoru pre vykonanie ozdravných opatrení. Primeraný stupeň dôvery vlády SR a Národnej banky Slovenska sa v príslušnom časovom úseku nezúžitkoval. Ponúknuté možnosti neboli využité. Bankový dohľad NBS, na základe výsledkov permanentného monitoringu bol takto postavený pred otázku nie či, ale kedy zaviesť nútenú správu. Odpoveď na túto otázku diktovalo kritérium najmenších strát pre ekonomiku.

V rámci tohto vývoja je potrebné spomenúť nasledovné skutočnosti:

-	postupne sa prejavovala neschopnosť manažmentu zabezpečiť v pôvodných termínoch plnenie mandátnej zmluvy na deblokáciu časti ruského dlhu. Manažment dvakrát požiadal o predĺženie termínu, čo vláda SR vo svojich uzneseniach č. 596/2000 a č. 215/2001 schválila. Devín banka, a.s. nesplnila podmienky z predmetných uznesení vlády SR a tým nevyužila vytvorený priestor na svoju záchranu,

-	potenciálny japonský „investor“, ktorým manažment argumentoval, sa postupne ukázal ako nedôveryhodná osoba, ktorej konanie možno označiť za pokus o podvodné ovládnutie banky. Jeho konanie je v súčasnosti prešetrované orgánmi činnými v trestnom konaní, nakoľko došlo k viacnásobnému pokusu o zvýšenie a splatenie základného imania použitím neautentických dokumentov bez preukázania reálnej existencie finančných zdrojov. Bankový dohľad NBS obdržal potvrdenia finančných inštitúcií a dohliadacej autority v Soule o neautentičnosti dokladov, ktorými chcel investor preukázať zdroje na zvýšenie základného imania,

-	bankový dohľad NBS vykonal bezprostredne po sebe tri dohliadky priamo v Devín banke, a.s. s  výsledkami, ktoré potvrdili pretrvávanie nezdravých praktík pri výkone bankových činností. Naviac, manažment banky odmietol poskytnúť niektoré relevantné doklady, čo znemožnilo bankovému dohľadu NBS získať úplný prehľad o skutočnej situácii v Devín banke, a.s. (osobitné podania orgánom činným v trestnom konaní),

-	čiastkové výsledky pri ozdravovaní Devín banky, a.s. dokumentuje zníženie bilančnej sumy medzi rokmi 1999 a 2000 z 13,2 mld. Sk na 11,7 mld. Sk, resp. k 30. 6. 2001 na 11,8 mld. Sk. V čase realizácie uznesení vlády SR (č. 431 z 7. 6. 2000, č. 596 z 9. 8. 2000 a č. 215 z 7. 3. 2001, prílohy č. 3-5) podiel chránených vkladov na vkladoch bankového sektora mierne klesal ( z 3,40 % v roku 2000 a na 3,36 % ku koncu augusta 2001), aj keď došlo k absolútnemu rastu chránených vkladov z 8 961,5 mil. Sk k 30. 4. 2000 na 11 226,9 mil. Sk k 31. 8. 2001, hlavne v dôsledku kapitalizácie úrokov. Konanie niektorých nových klientov banky ovplyvňoval aj platný zákon č. 118/1996 v znení zákona č. 154/1999 o ochrane vkladov, na základe ktorého sa poskytne náhrada za nedostupný vklad v jeho plnej výške, najviac však vo výške 30-násobku priemernej mesačnej mzdy v SR za posledné známe 4 štvrťroky podľa zistení Štatistického úradu SR predchádzajúce dňu, keď sa vklady stali nedostupnými,   

-	banka postupne znižovala úrokové sadzby, za ktoré získavala zdroje hlavne od obyvateľstva. Kým v decembri 1999 boli priemerné úrokové sadzby z vkladov  Devín banke, a.s. 15,7 %, v júni 2001 6,3 % (podrobnejší prehľad a porovnania obsahuje príloha č. 2), 

-	nápravné opatrenia boli čiastočne realizované v oblastiach účtovania, vytvárania opravných položiek ku klasifikovaným pohľadávkam, oceňovania majetku a pod., v dôsledku tohoto sa reálna situácia čiastočne premietla do výsledkov a výkazov banky. Uplatnením týchto postupov sa napr. prehodnotilo úverové portfólio, čím podiel klasifikovaných pohľadávok zo septembra roku 2000 zo 16,7 % vzrástol v júni 2001 na 82,1 %, pri súčasnom poklese celkových pohľadávok úverov zo 4,1 mld. Sk na 3,8 mld. Sk. Banka súčasne niekoľkonásobne zvýšila tvorbu opravných položiek až na úroveň 1,4 mld. Sk,

-	banka nadväzne na uznesenia vlády SR doplnila orgány banky o zástupcov štátu. Spolupráca manažmentu banky so zástupcami štátu v orgánoch banky nebola dobrá, neboli im poskytované relevantné informácie,

-	vplyv na zhoršenie situácie v likvidite malo aj nevyriešenie sporu o pohľadávku banky voči štátu,

-   v marci 2001 bol podpísaný Dodatok  č. 1 k Mandátnej zmluve, ktorý oprávňoval banku pokračovať v realizácii  vysporiadania pohľadávky SR voči Ruskej federácií v objeme 60 mil. USD do 31. decembra 2001. Nakoľko banka neinformovala Ministerstvo financií SR o svojich hospodárskych výsledkoch nasvedčujúcich hrozbe zavedenia nútenej  správy, Ministerstvo financií SR vypovedalo Mandátnu zmluvu ku dňu 31. októbra 2001 (príloha č. 6).

Vyššie spomenuté skutočnosti, hlavne konanie japonského „investora“ a celkový prístup manažmentu k ozdravnému procesu, signalizovali akútnu potrebu zavedenia nútenej správy, ako nevyhnutného opatrenia k tomu, aby sa včas zabránilo neprehľadnému a neoprávnenému nakladaniu s majetkom banky jej manažmentom a akcionármi.

Príčiny krachu Devín banky, a.s.

Nevyužitie a nezvládnutie reálne existujúcich možností determinovalo vývoj k jedine možnému, aj keď neželanému výsledku. Príčiny možno charakterizovať nasledovne:

-	neschopnosť manažmentu zabezpečiť prostredníctvom mandátnej zmluvy vysporiadanie časti pohľadávky SR voči Ruskej federácii a tým neumožnenie realizácie prípadnej pomoci štátu banke,

-	neschopnosť akcionárov a manažmentu  zabezpečiť zvýšenie základného imania hodnoverným spôsobom a legálne preukázateľnými finančnými zdrojmi (oznámenia boli podané orgánom činným v trestnom konaní),

-	pretrvávajúce nezdravé praktiky pri výkone bankových činností (oznámenia boli podané orgánom činným v trestnom konaní),

-	neukončenie súdneho sporu o pohľadávky Devín banky, a.s. voči štátu.

Pri spätnom hodnotení vývoja situácie v Devín banke, a.s. je dôležitá skutočnosť, že všetky zainteresované subjekty vo vzťahu k Devín banke, a.s. – vláda SR a NBS sa usilovali postupovať tak, aby bola minimalizovaná finančná ujma tak vo vzťahu k štátu, k fondu ochrany vkladov, a v neposlednom rade i vo vzťahu k občanom SR, klientom Devín banky, a.s. V tomto smere budú postupovať i pri prípadnom konkurznom konaní, aby straty z pohľadávky Fondu ochrany vkladov voči Devín banke, a.s. boli čo najnižšie. Je potrebné uviesť, že Fond ochrany vkladov  vyplatí náhrady za nedostupné vklady približne vo výške 11,3 mld. Sk, ale táto suma bude znížená o príjmy z predaja majetku banky v konkurznom konaní. Predaj majetku banky ako úpadcu, by mohol podstatne znížiť stratu z neúspešného realizovania ozdravného programu Devín banky, a.s.

			Príloha č. 1	
Akcionárska štruktúra DEVÍN BANKY, a. s. k 31. 8. 2001		
Základné imanie = 1 mld. Sk				
				
Akcionári nad 1 %	akcie                         v ks	podiel na ZI           v Sk	podiel na ZI         v %	
APIS, a. s., Horné Rakovce	3,999	199,950,000	20.00	
VTF Energia, s. r. o., Turč. Teplice	3,660	183,000,000	18.30	
Medzinárodná finančná spoločnosť, Rusko	2,519	125,950,000	12.60	
Odborové zväzy (spolu) 	2,048	102,400,000	10.24	
GOYA JAPAN CO,Ltd., Japonsko	1,945	97,250,000	9.73	
IFOP, a. s., Bratislava	1,793	89,650,000	8.97	
SES,a. s., Tlmače	996	49,800,000	4.98	
MK NET, s. r. o., Zlaté Moravce	996	49,800,000	4.98	
JUPOL, s.r.o., Košice	766	38,300,000	3.83	
MODENIA, a. s., Stred, Turzovka	611	30,550,000	3.06	
EUROTRADE, a. s., Košice	206	10,300,000	1.03	
ostatní pod 1 %	461	23,050,000	2.30	
Spolu	20,000	1,000,000,000	100.00	

Zdroj: výpis zo SCP Bratislava, a. s. 				

Príloha č. 2
Priemerné úrokové sadzby z vkladov	

	December 1995	December 1996	December 1997	December 1998	December 1999	December 2000	Jún 2001	
Banky celkom	8.23	6.18	8.69	10.39	9.85	5.57	5.16	
Devín banka, a.s.	7.88	8.25	17.94	19.49	15.70	7.63	6.30	
ŠPP celkom	5.9	9.4	23.5	18.3	15.9	7.361	7.71	

ŠD celkom	10.213	8.644	21.595	23.894	16.994	9.49	7.668	

Príloha č.3

Príloha č.4 

Príloha č.5

Príloha č. 6
Ministerka financií 
Slovenskej republiky

Brigita Schmögnerová

								           Bratislava, 19. 9. 2001
									Číslo: 4828/2001-KM

Vec – Vypovedanie Mandátnej zmluvy na zabezpečenie vysporiadania časti pohľadávky Slovenskej republiky voči Ruskej federácii vedenej na účte č. 2/081 v ČSOB, a. s. Praha uzatvorenej medzi Ministerstvom financií SR a Devín bankou a. s. dňa 11. 8. 2001 v znení Dodatku č. 1 zo dňa 26.-3. 2001 (ďalej len „Mandátna zmluva“)

	V zmysle ustanovenia článku 6 bodov 6.11 a 6.12 Mandátnej zmluvy bola o. i. Devín banka a. s. ako mandatár Ministerstva financií Slovenskej republiky (ďalej len MF SR ) povinná bez zbytočného odkladu informovať MF SR, že jej hospodárske výsledky nasvedčujú hrozbe likvidácie banky, ako aj, že vzhľadom na tieto skutočnosti hrozí uvalenie nútenej správy. 

	Zároveň bola Devín banka a.s. povinná do 5 pracovných dní odo dňa uvalenia nútenej správy informovať MF SR, že nie je schopná plniť ustanovenia Mandátnej zmluvy. Nesplnením si tejto povinnosti vzniklo MF SR ako mandantovi právo v zmysle ustanovenia bodu 7.8 Mandátnej zmluvy vypovedať Mandátnu zmluvu a to s účinnosťou ku koncu kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom bola výpoveď doručená Devín banke a. s. .

	MF SR, s poukazom na vyššie uvedené, vypovedá Mandátnu zmluvu, pričom výpoveď nadobudne účinnosť dňom 31. 10. 2001.

	V zmysle článku 6 bod 6.8 Mandátnej zmluvy MF SR žiada o vrátenie originálov Mandátov v slovenskom a ruskom jazyku a to v lehote do 3 pracovných dní odo dňa nadobudnutia  účinnosti výpovede.

	S pozdravom

DEVÍN BANKA a. s.
Františkánske nám. 8
813 10 Bratislava