Author: pc

Predkladacia správa

	V priebehu posledných štyroch rokov vláda schválila v súvislosti s oficiálnou rozvojovou pomocou viacero dôležitých dokumentov. Pozícia SR ako donorskej krajiny bola deklarovaná prijatím Charty rozvojovej pomoci (uznesenie vlády č.1083/1999). Vytvorenie mechanizmov poskytovania rozvojovej pomoci bolo schválené v marci 2001 (uznesenie vlády č. 223/2001) a dlhodobý finančný výhľad slovenskej oficiálnej rozvojovej pomoci zobrala vláda na vedomie v apríli 2002 (uznesenie vlády č. 332/2002). 

Popri všeobecnej deklarácii, mechanizmoch a finančnom pláne musí mať SR definované aj  konkrétne strategické ciele, priority, princípy a partnerov v donorskej komunite. Cieľom materiálu “Strednodobá koncepcia oficiálnej rozvojovej pomoci na roky 2003 – 2008” je doplniť už existujúci formálny rámec oficiálnej slovenskej rozvojovej pomoci práve o túto strategickú časť. Materiál vznikol ako iniciatívny.

	SR zdieľa s vyspelými krajinami rovnaké motívy poskytovania rozvojovej pomoci, ako sú spoluzodpovednosť za globálny vývoj, morálne záväzky a prísľuby vyplývajúce z členstva v medzinárodných organizáciách a iniciatívach. Zároveň má záujem zaradiť sa do donorskej komunity a byť vnímaná ako jeho súčasť. Aby mala rozvojová pomoc SR jasné smerovanie, stavbu a kontinuitu, musia byť nad rámec týchto motívov stanovené konkrétne ciele. Inými slovami materiál definuje čo chce SR poskytovaním rozvojovej pomoci dosiahnuť. 

Zo stanovených cieľov vychádza následne definovanie teritoriálnych a sektorálnych priorít slovenskej rozvojovej pomoci. Vzhľadom na limitovaný objem finančných prostriedkov a ľudských kapacít v tejto oblasti, musí byť slovenská rozvojová pomoc prísne cielená, aby disperzia zdrojov nešla na úkor efektívnosti. Pre výber teritoriálnych priorít sú stanovené tri okruhy kritérií, na základe ktorých bola navrhnutá programová a projektové krajiny. Výsledný indikatívny zoznam krajín vychádza zo zoznamu schváleného koordinačným výborom, ako aj z návrhov v rámci ministerského a medzirezortného pripomienkového konania. To, že sa krajina nachádza v indikatívnom zozname ešte automaticky neznamená, že sa v nej hneď začne s realizáciu projektov. Zároveň materiál splnomocňuje ministra zahraničných vecí dodatočne zaradiť do indikatívneho zoznamu krajinu, alebo teritórium, na základe aktuálnej zahranično-politickej situácie. Okrem teritoriálnych priorít sú vymedzené komparatívne výhody, ktoré má Slovensko v porovnaní s ostatnými donormi, ako aj slovenský potenciál rozvojovej pomoci. Z definovaných komparatívnych výhod a potenciálu  vyplývajú tri kľúčové oblasti slovenských sektorálnych priorít. 

Multilaterálni i bilaterálni donori sa riadia všeobecnými zásadami, na ktorých sa vyspelé krajiny dohodli, prípadne, ktoré vyplývajú z ich dlhoročných skúseností. Slovenská ODA (oficiálna rozvojová pomoc) prebrala tieto princípy a zásady a zakomponovala ich do dokumentov schválených vládou SR v predchádzajúcom období. Popri nich sú definované špecifické zásady a princípy, ktorými sa bude slovenská rozvojová pomoc dlhodobo riadiť. Ich rešpektovanie determinuje úspešnosť rozvojových mechanizmov v SR.   

	Koordinácia donorských aktivít je dôležitým predpokladom úspešného pôsobenia v rozvojovej krajine. Definovanie partnerov a foriem spolupráce s donorskou komunitou je dôležitou súčasťou strategickej orientácie slovenskej rozvojovej pomoci. Zlomový bude v tomto smere vstup SR do EÚ. Vstupom do únie sa Slovensko automaticky zapojí do spoločného európskeho systému poskytovania rozvojovej pomoci. Z tohto kroku vyplynú pre SR záväzky finančné, politické, právne, inštitucionálne a organizačné. Popri povinnostiach (najmä finančných príspevkoch) sa pre Slovensko otvorí široké spektrum možností. V prvom rade pôjde o právo  zapojiť a podieľať sa na rozhodovacích procesoch únie v oblasti rozvojovej politiky. Druhým dôležitým momentom bude možnosť slovenských subjektov vstupovať do rozvojových a humanitárnych projektov financovaných z prostriedkov EÚ. Vytvorí sa priestor na využitie slovenských komparatívnych výhod pri dodávkach tovarov, služieb, ale aj konzultačných prác a know-how. Tieto možnosti sú však jednoznačne podmienené pripravenosťou vládnych, mimovládnych i súkromných subjektov tak, aby obstáli v konkurenčnom prostredí EÚ. Aj preto je potrebné využiť rok 2003 na vybudovanie funkčného a efektívneho  systému slovenskej rozvojovej pomoci.   

V materiáli sa ukladá ministrovi zahraničných vecí riadiť a koordinovať oficiálnu rozvojovú pomoc (úloha C1 v návrhu uznesenia). Keďže poskytovanie štipendií je parciálnou časťou tejto úlohy, navrhuje sa zároveň zrušiť úlohu, pre ministra zahraničných vecí, koordinovať rozvojovú pomoc v oblasti poskytovania štipendií, vyplývajúcu z uznesenia vlády číslo 591/2001, bod B2.

	“Strednodobá koncepcia oficiálnej rozvojovej pomoci na roky 2003-2008” definuje konkrétne ciele, priority, princípy a partnerov slovenskej rozvojovej pomoci. Je preto východiskom pre ďalšie dokumenty v päťročnom horizonte vrátane ročných národných programov, bilaterálnych dohôd s rozvojovými krajinami, finančných smerníc, rozpočtov, atď.