Materiál

Politická situácia v Libanone
Dňa 12. júla 2006 príslušníci vojenského krídla radikálneho militantného hnutia Hizballáh, ktoré je riadnou parlamentnou a vládnou stranou v Libanone, uniesli dvoch izraelských vojakov a ďalších osem zabili s cieľom prinútiť Izrael, aby prepustil všetkých palestínskych väzňov zadržiavaných v Izraeli. Ako odvetu za únos Izrael začal ofenzívu na juhu Libanonu, bombardovanie Bejrútu a infraštruktúry centrálneho a južného Libanonu vrátane ústupovej diaľnice do sýrskeho Damasku.
Po takmer mesiac trvajúcom ozbrojenom konflikte obe strany schválili rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN o prímerí. Súhlas pridal aj šéf Hizballáhu Hassan Nasralláh. Rezolúcia 1701 schválená dňa 11. augusta v noci požaduje okamžité ukončenie bojov, stiahnutie izraelských vojakov aj bojovníkov Hizballáhu z južného Libanonu.
Dňa 14. augusta vstúpilo do platnosti prímerie. Izrael oznámil, že nestiahne vojakov z južného Libanonu, kým tam nedorazia medzinárodné sily a odpovie na akýkoľvek útok Hizballáhu. Ten sa netají, že kým budú v Libanone izraelskí vojaci, neprestane na nich útočiť. Po 24 rokoch sa libanonské jednotky majú presunúť do južného Libanonu a s podporou medzinárodných jednotiek zabrániť Hizballáhu v útokoch na Izrael, čo vyžaduje stiahnutie bojovníkov Hizballáhu z oblasti, prípadne ich odzbrojenie.

Humanitárna situácia
Boje medzi Izraelom a libanonským hnutím Hizballáh zasiahli aj civilné obyvateľstvo, pričom od začiatku konfliktu bolo zabitých takmer 1300 ľudí a tisícky ich bolo ranených. V dôsledku bombardovania, ničenia infraštruktúry a ohrozenia civilného obyvateľstva došlo k exodu Libanoncov a evakuácii cudzincov zdržiavajúcich sa v krajine. Škody na civilnej infraštruktúre dosiahli miliardy USD. 
Podľa vysokého komisára OSN pre  utečencov sa okamžite po skončení bojov začne do svojich domovov vracať približne pol milióna ľudí, ktorí boli nútení opustiť južný Libanon. Celkovo okolo milióna ľudí (asi štvrtina populácie) opustilo svoje domovy pred izraelskými leteckými útokmi na dediny (v ktorých sa nachádzali bojovníci Hizballáhu) a tiež na južné časti Bejrútu. Desaťtisíce ich odišlo hľadať strechu nad hlavou do susednej Sýrie alebo boli evakuovaní zahraničnými loďami.
Do krajiny sa sťahujú humanitárne organizácie, ktoré asistujú pri stabilizácii situácie formou budovania núdzovej infraštruktúry, pomocou pri ropnom znečistení vôd, zdravotníckou a potravinovou pomocou, psychologickou a sociálnou podporou, projektmi "jedlo za prácu" a ďalšími formami. Vážny problém robí pomalá preprava, spôsobená cestami zničených bombardovaním. Najväčšie škody sú v hraničných dedinách na juhu krajiny, kde sú zničené takmer všetky budovy, vrátane nemocníc, škôl, ako aj zásobární paliva, mostov atď.
OSN doručuje pomoc do dedín na juhu krajiny, ktoré boli doteraz odrezané od pomoci, buduje prechodné ubytovanie pri zničených domoch s cieľom poskytnúť rodinám materiál a pomoc pri výstavbu domov. 

Humanitárna pomoc EÚ
Európska komisia prostredníctvom svojho úradu pre humanitárnu pomoc (ECHO) vyčlenila na pomoc obetiam krízy v Libanone zatiaľ 20 mil. EUR. Ďalších 11 mil. EUR bolo prostredníctvom Mechanizmu rýchlej reakcie EÚ adresované Medzinárodnej organizácii pre migráciu (IOM) na náhradné ubytovanie občanov z rozvojových krajín (okolo 10 000 osôb). EK sa tiež podieľa na evakuácii občanov EÚ cez humanitárne koridory prostredníctvom MIC (Monitoring and Information Centre).
K situácii v oblasti konfliktu sa uskutočnilo v Bruseli 1. augusta 2006 mimoriadne zasadnutie Rady EÚ pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy (GAERC). Rokovanie ministrov bolo zamerané aj na možnosti uzatvorenia prímeria, rozmiestnenie medzinárodných mierových jednotiek, humanitárnu situáciu a na poskytnutie humanitárnej pomoci.
Rada tiež vyjadrila podporu snahe BR OSN zadefinovať politický rámec pre trvalé riešenie situácie ako podmienky pre rozmiestnenie medzinárodných síl a vyčlenila ďalšie prostriedky vo výške 108 mil. EUR na riešenie humanitárnej situácie v oblasti.
Humanitárnu pomoc poskytli na bilaterálnej úrovni i jednotlivé členské krajiny Únie. Krajiny EÚ poskytli Libanonu humanitárnu pomoc spolu vo výške okolo 56 mil. EUR a prisľúbili ďalších 52 mil. EUR. Medzi donormi figurujú Francúzsko (7,2 mil. EUR), Švédsko (6 mil. EUR), Veľká Británia (5,1 mil. EUR), Holandsko (4,5 mil. EUR), Nemecko (4,2 mil. EUR), Dánsko (3,2 mil. EUR), Španielsko (2 mil. EUR), Luxembursko (750 tis.  EUR), ČR (772 tis. EUR), Rakúsko (500 tis. EUR), Poľsko (250 tis. EUR), Cyprus (126 tis. EUR), Maďarsko (122 tis. EUR + vyslanie zdravotníckeho tímu), SR (107 tis. EUR), Litva (87 tis. EUR), Lotyšsko (57 tis. + 6 t materiálnej pomoci), Estónsko (32 tis. EUR).
Poskytnutie ďalšej pomoci SR v objeme 8 mil. Sk (200 tis. EUR) zodpovedá doteraz realizovaným príspevkom, prísľubom a pripravovanej pomoci ostatných členských krajín EÚ a tiež zodpovedá možnostiam SR a záujmu na riešenie situácie v Libanone.

Humanitárna pomoc SR
Zástupcovia zodpovedných orgánov na základe záverov koordinačnej porady z 24. júla 2006 rozhodli o poskytnutí humanitárnej pomoci. MV SR vyčlenilo humanitárny materiál (stany, prikrývky, nosítka, oblečenie) v hodnote 4,1 mil. Sk. Predmetná zásielka (jeden kontajner) bola v spolupráci s Francúzskou republikou dňa 17.8.2006 dopravená loďou z Marseille priamo do Bejrútu v Libanone. Pomoc je určená pre miestneho vládneho koordinátora humanitárnej pomoci („Higher Relief Council“). Tento materiál sa zásielkou humanitárneho materiálu nezaoberá.
Prostriedky, ktoré sa navrhujú vyčleniť z rezervy vlády, sa použijú na financovanie „Bleskovej výzvy“ Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) a výzvy Medzinárodného výboru Červeného kríža na pomoc obetiam ozbrojeného konfliktu. 
Z prostriedkov sa bude tiež spolufinancovať práca dobrovoľníkov zo slovenského občianskeho združenia Človek v ohrození, v podobe nákupu materiálnej pomoci a jej distribúcia v južnom Libanone a psychosociálnych poradenských programov v spolupráci s miestnymi mimovládnymi organizáciami.