Title: Príloha č
Author: vzor
Company: none

Príloha č. 1
Plánovanie hlavných aktivít zahraničnej politiky SR 
v roku 2007

1.	Hlavné oblasti dvojstrannej spolupráce

1.1.	Vzťahy Slovenskej republiky so susednými štátmi
Česká republika (ČR)
V roku 2007 sa očakáva, v rámci pokračovania v tradícii prvých návštev najvyšších predstaviteľov na území partnera, oficiálna návšteva predsedu poslaneckej snemovne Parlamentu ČR v SR, predsedu novej českej vlády v SR a ministra ZV ČR v SR. Prezident SR sa v Brne zúčastní na stretnutí stredoeurópykch prezidentov (24.-26.5.2007). Prezident ČR uskutočnil oficiálnu návštevu SR (11. 1. 2007). 
Maďarská republika (MR)
	Predseda NR SR P. Paška uskutoční oficiálnu návštevu MR 15-16. 2. 2007. Pri tejto príležitosti pozve svoju partnerku na bilaterálnu návštevu v SR. Oficiálna návšteva ministra ZV SR J. Kubiša v MR sa uskutoční v prvom polroku 2007. Vzhľadom na odmietnutie bilaterálneho rokovania premiérov SR a MR zo strany premiéra F. Gyurcsánya počas stretnutia premiérov krajín V4 vo Visegráde dňa 10.10.2006 bude najlepším riešením v otázke bilaterálneho stretnutia premiérov oboch krajín počkať na iniciatívu maďarskej strany.
Poľská republika (PR)
	Stretnutie prezidentov SR a PR sa uskutoční v Tatrách (február/marec 2007). Predseda NR SR P. Paška navštívil PR (24.-25.1.2007). Predseda vlády PR J. Kaczynský vykoná recipročnú návštevu SR. Uskutočnia sa aj recipročné návštevy ministrov zahraničných vecí SR a PR.  
 Rakúsko (AT)
	Uskutoční sa návšteva predsedu NR SR P. Pašku v AT. Na návštevu SR bude pozvaný aj nový predseda vlády AT po získaní dôvery v parlamente. Uskutočnia sa aj recipročné návštevy ministrov zahraničných vecí SR a PR.

1.2. Vzťahy so štátmi NATO a Európskej únie
Spojené štáty americké (US)
Všestranný rozvoj vzťahov s US bude mať naďalej pre SR strategický význam. Základnými prioritami zahraničnej politiky SR voči US v roku 2007 budú udržiavanie pozitívneho mena SR ako spoľahlivého transatlantického spojenca US aj po nástupe novej vlády SR; realizácia vzájomných návštev na čo najvyššej úrovni, s dôrazom na nadviazanie vzťahov s novozvoleným Kongresom US; úsilie o začlenenie SR do bezvízového programu US (Visa Waiver Program); maximálne rozvinutie možností ekonomickej spolupráce s dôrazom na investície v oblasti s vysokou pridanou hodnotou; spolupráca v oblasti vzdelanostnej ekonomiky, vrátane podpory slovenských študentov v US; posilnenie marketingu SR v US a propagácia cestovného ruchu. 
Hlavným cieľom stykových aktivít vo vzťahu k US v r. 2007 bude nadviazanie efektívnych vzťahov s vedením a členmi novozvoleného Kongresu US (po kongresových voľbách v novembri 2006) v záujme riešenia vízovej otázky a posilnenia spolupráce v ekonomickej oblasti. V súvislosti s oslavami 100. výročia založenia Slovenskej ligy US navštívi prezident SR I. Gašparovič (jún 2007). V prvom polroku sa uskutoční aj návšteva delegácie NR SR na čele s jej predsedom P. Paškom (nadviazanie vzťahov s novovytvoreným Kongresom US, spolupráca poslancov ČK EÚ a US, vízová otázka). Na jar 2007 sa pripravuje pracovná návšteva ministra zahraničných vecí SR J. Kubiša v US. Okrem tejto cesty by bolo vhodné v roku 2007 uskutočniť v US aj návštevu podpredsedu vlády SR a ministra vnútra R. Kaliňáka (spolupráca v oblasti bezpečnosti a boja proti terorizmu, napĺňanie technických kritérií Visa Road Map a zrušenie vízovej povinnosti US vo vzťahu k občanom SR), návštevu ministra hospodárstva SR Ľ. Jahnátka a ministra financií SR J. Počiatka.
Kanada (CA)
Zahraničná politika SR sa bude orientovať na riešenie otázky vízového režimu pre občanov SR a plnohodnotného zastúpenia CA v SR formou rezidenčného veľvyslanca. 
SR má záujem o návštevu predsedu kanadského Senátu N. Kinsellu v SR (prvý polrok) a realizáciu návštevy ministra zahraničných vecí CA v SR (leto). 
Nemecko (DE)
Slovensko-nemecké bilaterálne kontakty budú v prvom polroku 2007 determinované nemeckým predsedníctvom v EÚ, ktoré bude dominantnou udalosťou nemeckej vnútornej a  zahraničnej politiky, ako aj jeho predsedníctvom v rámci summitu G8, ktorý sa uskutoční v dňoch 6.–8.6.2007 v Heiligendamme. V rámci politického dialógu bude prioritou návšteva predsedu Bundestagu v SR (v roku 2007), rokovanie premiéra SR a spolkovej kancelárky v DE (v roku 2007), pracovná návšteva ministra hospodárstva SR v DE a nadviazanie kontaktov Výboru pre európske záležitosti a Zahraničného výboru NR SR s ich partnerskými výbormi v Nemeckom spolkovom sneme.
Francúzsko (FR)
V posledných rokoch došlo k nárastu intenzity bilaterálnych vzťahov, ako aj kvality politického dialógu medzi FR a SR. Napriek skutočnosti, že bilaterálne vzťahy SR a FR budú v stykovej oblasti do istej miery limitované nadchádzajúcimi prezidentskými a parlamentnými voľbami v roku 2007, uvažuje sa o niekoľkých bilaterálnych návštevách na vysokej úrovni, vrátane návštevy prezidenta Chiraca v SR ešte pred ukončením jeho mandátu, ako aj návštevy predsedu vlády SR R. Fica po parlamentných voľbách vo FR. Záujmom SR je aj uskutočnenie návštevy predsedu vlády FR v SR. Koncom r. 2007 sa predpokladá recipročná pracovná návšteva francúzskeho ministra zahraničných vecí FR v SR. 
Veľká Británia (UK)
Po intenzívnom období vrcholných schôdzok a pracovných kontaktov politických predstaviteľov UK v súvislosti s plnením predsedníckej funkcie v EÚ a G8 prichádza obdobie vhodné na oživenie bilaterálneho dialógu. Prioritou v tomto smere bude pracovná návšteva prezidenta SR v UK (jún/júl 2007). Záujmom SR je taktiež uskutočnenie pracovných návštev predsedu vlády SR a ministra zahraničných vecí SR v UK (január 2007), ako aj návštevy ministra pre Európu v SR. 
Írsko (IE)
Oficiálna návšteva prezidenta SR v IE (26.-28.3.2007) by mala prispieť k ďalšiemu rozvoju bilaterálnych vzťahov v politickej, ako aj v ekonomickej oblasti. Z pohľadu perspektívneho rozvoja slovensko-írskych vzťahov bude dôležité sledovať aj parlamentné voľby v máji 2007. Ich priebeh a výsledky budú mať vplyv aj na ďalšie plánovanie bilaterálnych aktivít v nasledujúcom období. Záujmom SR je uskutočnenie recipročnej návštevy predsedu vlády IE v SR v druhom polroku 2007. K prehĺbeniu dvojstranných vzťahov by malo prispieť aj uskutočnenie pracovnej cesty predsedu NR SR v IE (6.-7.2.2007).
Benelux
SR bude pokračovať v presadzovaní uskutočnenia návštevy belgického kráľa Alberta II. v SR. Na rozvoj bilaterálnej spolupráce bude do istej miery limitujúco vplývať fakt, že najneskôr začiatkom júna 2007 sa v Belgickom kráľovstve (BE) uskutočnia federálne parlamentné voľby. Pozornosť bude zameraná na prípravu návštevy ministra zahraničných vecí SR. Zo strany SR bude vyvíjaná snaha najmä o realizáciu odloženej oficiálnej návštevy predsedníčky Senátu BE v SR. Predmetom vzájomných kontaktov bude pokračovanie výmeny skúseností v súvislosti so spoločným členstvom SR a BE v Bezpečnostnej rade OSN v roku 2007, ako aj nasadenie slovenského zdravotníckeho tímu v belgickej nemocnici v rámci operácie UNIFIL v Libanone.
Zo stykových aktivít medzi SR a Holandským kráľovstvom na najvyššej úrovni bude prvoradou snaha SR orientovaná na prípravu a realizáciu návštevy holandskej kráľovnej Beatrix v SR. Po novembrových parlamentných voľbách bude prirodzeným záujmom SR vytvoriť podmienky pre uskutočnenie stretnutia na úrovni predsedov vlád, ako aj nadviazanie kontaktu predsedu NR SR s novým predsedom Poslaneckej snemovne holandského parlamentu.
Vo vzťahu k Luxembursku (LU) došlo po veľmi produktívnom roku 2005 v ostatnom období k určitému utlmeniu bilaterálnych stykov. Z tohto dôvodu bude potrebné venovať pozornosť aktivizácii politického dialógu na úrovni predsedov vlád a predstaviteľov jednotlivých rezortov. Záujmom SR je uskutočnenie návštevy ministra zahraničných vecí SR v LU.
Španielsko (ES)
	Štátna návšteva prezidenta SR v ES (22.-24.10.2007) bude vyvrcholením doterajších bilaterálnych stykových aktivít. Záujmom SR je nadviazanie dialógu na úrovni predsedov vlád, ako aj uskutočnenie návštevy ministra ZV ES na Slovensku (február 2007), ako aj ministra ZV SR v ES. Pri príležitosti predsedníctva ES v OBSE je plánovaná účasť ministra ZV SR na stretnutí ministrov ZV krajín OBSE v ES (december 2007). V nadväznosti na predbežné potvrdenie účasti SR na EXPO Zaragoza 2008 bude potrebné zodpovedajúcu pozornosť venovať aj príprave prezentácie SR na tomto významnom medzinárodnom podujatí. 
Portugalsko (PT)
Portugalské predsedníctvo v II. polroku 2007 a očakávané priority PT (Afrika, Lisabonská stratégia, Ústavná zmluva, imigrácia, energetika a pod.) sa premietnu nad rámec EÚ aj do všetkých oblastí vzťahov SR a PT. Aktivity v bilaterálnej relácii budú vychádzať z výstupov oficiálnej návštevy predsedu vlády SR v PT (november 2006), z výsledkov pripravovanej recipročnej návštevy predsedu vlády PT v SR (jún 2007) a ministra ZV PT v SR (prvý polrok 2007). V roku 2007 je snahou SR uskutočnenie návštevy prezidenta PT v SR. 
Taliansko (IT)
	V marci 2007 sa v Ríme uskutoční významné stretnutie hláv štátov EÚ k 50. výročiu podpísania Rímskych dohôd. Keďže v roku 2007 bude IT, spoločne s BE a SR nestálym členom BR OSN, bude záujem o rozvoj aktivít, smerujúcich k posilneniu miesta a úlohy EÚ na tejto pôde. Priestor pre udržanie aktívneho politického dialógu na vysokej úrovni by mala vytvoriť historicky prvá štátna návšteva prezidenta SR v IT (27.2. – 1.3. 2007) a plánované recipročné návštevy predsedu Poslaneckej snemovne IT (september/október), predsedu vlády IT (január) a ministra zahraničných vecí IT v SR. 
Grécko (EL)
V rámci zintenzívnenia politického dialógu na úrovni ústavných činiteľov je plánovaná návšteva predsedníčky parlamentu EL v SR (september 2007). Záujmom SR je na základe vzájomného pozvania pripraviť návštevy predsedov vlád. V kontexte pokračujúceho pôsobenia SR v BR OSN bude žiadúce naďalej využívať informačnú bázu a expertízu EL (západný Balkán/Kosovo, Blízky východ) vo fungujúcom mechanizme operatívnej komunikácie oboch krajín a pokračovať vo vyhľadávaní možností spoločného postupu pri realizácii programu oficiálnej rozvojovej pomoci (príprava 1. spoločného projektu v tretej krajine).
Malta (MT)
	V roku 2007 možno očakávať zintenzívnenie krokov MT (spolu s IT, ES a FR) v záujme dôraznejšieho riešenia problému nelegálnej migrácie v rámci EÚ. Záujmom SR je uskutočnenie návštevy ministra ZV SR na MT.
Cyprus (CY)
SR má záujem zostať aktívnym partnerom v mierovom procese „rapprochement“ s dôrazom na monitorovanie vývoja a hľadanie riešení cyperského problému vo väzbe na volené členstvo SR v BR OSN. V rámci bilaterálnej spolupráce v roku 2007 očakávame uskutočnenie návštevy prezidenta SR (prvý polrok 2007) a predsedu NR SR (september 2007) na CY 
Slovinsko
Zámerom SR je uskutočnenie návštevy slovinského prezidenta v SR (druhý polrok 2007). V druhom polroku 2007 by sa mala uskutočniť návšteva predsedu slovinského parlamentu F. Cukjatiho v SR. Predseda vlády SR R. Fico vykonal oficiálnu návštevu Slovinska 15. 1. 2007.
Litva (LT), Lotyšsko (LV), Estónsko (EE)
Záujmom SR je uskutočnenie návštevy predsedu vlády SR R. Fica v LT, LV a EE (prvý polrok 2007). Plánovaná je recipročná návšteva ministra zahraničných vecí LT v SR (prvý štvrťrok 2007). Uskutoční sa návšteva ministra zahraničných SR v LV a EE a návšteva ministra zahraničných vecí EE v SR.
Osobitný prístup si vyžiada medziregionálna spolupráca medzi Vyšehradskou štvorkou a Baltskou radou ministrov/Baltským zhromaždením, ktoré združujú tri pobaltské štáty. V apríli 2007 sa uskutoční zasadnutie V4 a Baltickej rady vo formáte ministrov zahraničných vecí. Krajiny Pobaltia prejavujú vysoký záujem aj o skúsenosti SR z jej voleného členstva v Bezpečnostnej rade OSN.
Fínsko (FI), Dánsko (DK), Švédsko (SE), Nórsko (NO), Island (IS)
Predseda NR SR P. Paška navštívi FI, SE a NO (14.-16.2.2006). V 2. polroku 2007 je plánovaná oficiálna návšteva predsedu vlády SR R. Fica vo FI a ministra ZV FI v SR.
V októbri 2007 sa uskutoční odložená návšteva predsedu dánskeho parlamentu v SR (z roku 2005) a v druhom polroku aj návšteva predsedu NR SR v DK. Plánuje sa aj návšteva ministra zahraničných vecí DK v SR. V súvislosti s prevzatím minuloročného dánskeho predsedníctva Konferencie predsedov parlamentov krajín EÚ slovenskou stranou (organizácia konferencie v Bratislave v máji 2007) budú pokračovať konzultácie o získaných skúsenostiach.
V roku 2007 bude opätovne otvorený Honorárny konzulát SR v druhom najväčšom švédskom meste Göteborg.
Záujmom SR je uskutočniť oficiálnu návštevu predsedu vlády SR v Nórsku a na Islande.
Predseda vlády SR, v nadväznosti na návštevu v NO, uskutoční oficiálnu návštevu IS odloženú z roku 2004.
Rumunsko (RO)
Záujmom SR v r. 2007 bude  pokračovanie politického dialógu v novom kontexte členstva RO v NATO a v EÚ. SR bude v rámci tohto kontextu rozvíjať obchodno-ekonomickú spoluprácu s dôrazom na rozšírenie slovenskej investičnej prítomnosti v RO. V bezpečnostnej oblasti bude SR naďalej prehlbovať spoluprácu v rámci členstva v NATO, ako aj posilňovať aktivity v súvislosti so spoločným postupom oboch krajín v boji proti nelegálnej migrácii a organizovanému zločinu. 
V rámci politického dialógu bude potrebné uskutočniť oficiálnu návštevu predsedu Snemovne poslancov rumunského parlamentu v SR vrátane obnovenia kontaktov pracovných výborov a parlamentných Skupín priateľstva, ako aj recipročnú  návštevu ministra zahraničných vecí SR v RO. Záujmom SR je uskutočniť  návštevu predsedu vlády SR v RO. 
Bulharsko (BG)
	V centre pozornosti spolupráce SR s BG v novom kontexte členstva BG v EÚ je pre rok 2007 naďalej politický dialóg na bilaterálnej aj multilaterálnej úrovni a podpora rozvoja vzájomnej obchodno-ekonomickej spolupráce, kde bude SR klásť dôraz na podporu slovenskej investičnej prítomnosti v BG.
V roku 2007 sa predpokladá uskutočnenie recipročnej návštevy ministra zahraničných vecí SR v BG. V rámci prehlbovania parlamentnej spolupráce je žiaduce uskutočnenie návštevy delegácie zahraničného výboru, resp. výboru pre európsku integráciu NR SR v Sofii.
Turecko (TR)
Rozvoj kontaktov SR s TR bude determinovať konanie prezidentských a parlamentných volieb v krajine. V rámci dialógu medzi SR a TR bude potrebné pripraviť recipročnú návštevu predsedu vlády SR v TR (koniec roka 2007) a aj recipročnú návštevu ministra zahraničných vecí TR v SR. V rámci intenzifikácie hospodársko-ekonomickej spolupráce bude nevyhnutné realizovať odloženú návštevu ministra hospodárstva SR v TR a podpísať medzivládnu dohodu o hospodárskej spolupráci. V roku 2007 je potrebné pripraviť návštevu ministra obrany TR v SR a ďalej prehlbovať obrannú a bezpečnostnú spoluprácu oboch krajín v rámci NATO. 

1.3. Vzťahy s ďalšími západoeurópskymi štátmi a štátnymi útvarmi
Švajčiarsko (CH)
Záujmom SR je začať s prípravou bilaterálneho stretnutia na úrovni predsedov parlamentov.
Monako, Zvrchovaný rád maltézskych rytierov, San Maríno, Andorra 
SR sa bude v druhom polroku 2007 usilovať o uskutočnenie oficiálnej návštevy monackého kniežaťa Alberta II. na Slovensku. 
SR bude pokračovať v snahe o realizáciu oficiálnej návštevy veľmajstra Zvrchovaného rádu maltézskych rytierov v SR.    
V roku 2007 by sa mala uskutočniť recipročná návšteva predstaviteľa San Marína na Slovensku.
V relácii s Andorrským kniežatstvom sa nepredpokladajú bilaterálne kontakty na najvyššej  úrovni.. 
Vatikán
	V kontexte vzťahov so Svätou stolicou bude úsilie orientované na vytváranie podmienok pre realizáciu apoštolskej návštevy pápeža Benedikta XVI. v SR a iniciovanie návštevy predsedu vlády SR vo Vatikáne. 

1.4. Vzťahy so štátmi SNŠ
Rusko (RU)
SR sa v roku 2007 bude naďalej aktívne podieľať na formovaní spoločnej politiky EÚ a NATO voči RU a v rámci existujúcich štruktúr participovať na dialógu EÚ-RU a NATO-RU. SR je zainteresovaná na rozvoji dobrých a priateľských partnerských vzťahov s RU pri plnohodnotnej účasti na prebiehajúcich európskych integračných procesoch. V marci 2007 sa uskutoční návšteva predsedu vlády SR, ako aj predsedu NR SR v RF. 
Prioritným záujmom SR vo vzťahu k RU bude zabezpečenie ekonomických záujmov, podporovanie a podieľanie sa na perspektívnom energetickom partnerstve medzi EÚ a RU, kde pre SR okrem zabezpečenia energetickými surovinami hrá dôležitú úlohu ďalší rozvoj už existujúcej tranzitnej infraštruktúry. 
Zámerom SR je kultivovať dvojstranné vzťahy a aktívne ich rozvíjať práve s dôrazom na ich ekonomizáciu. Deklarovanými princípmi uvedenej logiky sú: partnerstvo, dôvera, vzájomná výhodnosť, transparentnosť, vyváženosť a pragmatizmus. 
Kľúčovou súčasťou rozvoja obchodno-ekonomických vzťahov je spolupráca v energetickej oblasti. Ruská strana potvrdila platnosť existujúcich záväzkov pri dodávkach ropy (do r. 2014) a plynu (do r. 2008) do SR. Význam spolupráce SR s RU v energetike je dôležitý aj ako súčasť energetického dialógu RU s EÚ. 
V hospodárskej oblasti je cieľom vytvárať všetky predpoklady pre úspešný rozvoj vzájomne výhodných obchodno-ekonomických vzťahov s RU, ktoré predstavujú kľúčovú a politicky nespochybňovanú súčasť záujmov SR voči RU. Prvoradým záujmom ostáva pokračovanie činnosti medzivládnej komisie pre hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu.
SR bude v roku 2007 zintenzívňovať spoluprácu s RU aj na regionálnej úrovni a má záujem o zachovanie mechanizmu každoročných rokovaní na úrovni ministrov zahraničných vecí obidvoch krajín
Ukrajina (UA)
SR bude v roku 2007 pokračovať v rozvoji dobrých susedských a korektných vzťahov s UA, ktorú považuje za integrálnu súčasť bezpečnostnej architektúry Európy. V tejto súvislosti bude SR aktívne podporovať konkrétne kroky UA zamerané na postupné začleňovanie sa do spoločenstva demokratických európskych štátov s artikuláciou perspektívy UA vo vzťahu k NATO a EÚ. SR bude pomáhať UA pri realizácii Akčného plánu EÚ-UA a nového Ročného plánu cieľov na rok 2007 vo vzťahu k NATO. 
Pri spolupráci na realizácii cieľov v oblasti euroatlantickej integrácie sa SR zameria aj na technickú pomoc pri budovaní a transformácii inštitucionálneho rámca pre zlepšenie spolupráce UA s NATO. Významným prvkom je získanie postu CPE NATO pre Veľvyslanectvo SR v Kyjeve. 
Nosným elementom bilaterálnych vzťahov naďalej ostáva cezhraničná a regionálna spolupráca s dôrazom na Zakarpatskú oblasť. Udržaniu dynamiky politického dialógu by v roku 2007 prispelo skoré uskutočnenie oficiálnej návštevy prezidenta UA v SR. V prvom štvrťroku 2007 sa uskutoční návšteva predsedu vlády SR na UA.
Bielorusko (BY)
Vo vzťahu k Bieloruskej republike (BY) bude konkrétna úroveň vzťahov ovplyvňovaná ďalším vnútropolitickým a zahraničnopolitickým vývojom v BY. SR bude pokračovať v realizácii vyváženej politiky reagujúcej na vnútropolitickú situáciu poznačenú deficitom demokratických princípov a medzinárodnou izoláciou krajiny. SR bude naďalej viesť obmedzený dialóg s vládou a naopak podporovať rozvoj demokracie a občianskej spoločnosti. V rámci EÚ sa SR bude aktívne spolupodieľať na formovaní a realizácii SZBP so záujmom získať v BY plnohodnotného a rešpektovaného partnera. V druhom polroku 2007 bude SR vykonávať za Portugalsko funkciu miestneho predsedníctva EÚ v BY, čo chce využiť na presadzovanie pokračovania aktívneho prístupu EÚ k tejto krajine. 
Nedostatočný rozvoj významnejších bilaterálnych politických kontaktov a aktivít sa neodráža na rozvoji obchodno-ekonomickej spolupráce. SR bude podporovať rast dynamiky vzájomnej obchodnej výmeny. Prioritou v stykovej oblasti bude dialóg na nižšej exekutívnej úrovni s cieľom postupne rozširovať zmluvnú základňu, hospodársku spoluprácu, cestovný ruch a riešiť otázky migrácie, konzulárnej a vízovej oblasti. Vrcholnou bilaterálnou aktivitou počas roka 2007 bude 8. zasadnutie medzivládnej komisie pre obchodno-hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu medzi SR a BY. V súlade so záujmom o rozširovanie kontaktov medzi občanmi SR a BY a prenos hodnôt bude SR aktívne podporovať rozvoj vzťahov a spolupráce v oblasti kultúrnych, vedeckých, školských, športových a turistických výmen. SR má záujem o uskutočnenie prezentácie bieloruskej kultúry na Slovensku.
Moldavsko (MD)
Zahraničná politika SR voči MD je dlhodobo orientovaná na podporu územnej integrity a suverenity MD a úsilia vlády krajiny o mierové riešenie podnesterského konfliktu. V bilaterálnej oblasti je záujmom SR rozvíjať politickú a obchodno-ekonomickú spoluprácu s MD a poskytovať slovenské integračné skúsenosti. V oblasti bilaterálnych politických aktivít v r. 2007 sa SR sústredí na prípravu návštevy prezidenta SR v MD (druhý polrok 2007) a predseda vlády MD v SR (marec 2007). 

Oblasť južného Kaukazu
Vzťahy s krajinami Južného Kaukazu sa vyvíjajú predovšetkým v kontexte členstva SR v EÚ a NATO (Európska susedská politika, Euroatlantická partnerská rada, program Partnerstvo za mier). V rámci rozvoja bilaterálnych vzťahov s krajinami Južného Kaukazu by bolo prospešné uskutočniť v roku 2007 návštevu na úrovni ministra hospodárstva, resp. ministra zahraničných vecí, prípadne na úrovni štátnych tajomníkov vo všetkých troch krajinách regiónu. Rastúcemu hospodárskemu významu regiónu by mala zodpovedať aj intenzifikácia vzťahov s Azerbajdžanom, ktorý otvorením ropovodu Baku – Tbilisi - Ceyhan sprístupnil kvalitnú ropu európskemu trhu. Záujem na intenzifikácii bilaterálnych vzťahov vrátane ekonomickej oblasti má SR aj s Gruzínskom, k čomu by malo prispieť aj otvorenie Veľvyslanectva Gruzínska v SR. Za perspektívnu považuje SR aj spoluprácu s Arménskom, ktorého hospodárstvo zaznamenáva mierny rast. V súvislosti s tzv. zmrazenými konfliktami v regióne SR bude na všetkých fórach jednoznačne definovať svoj postoj smerom k ich riešeniu, ktorý by mal vychádzať z princípu zachovania územnej celistvosti suverénnych krajín a návratu utečencov do postihnutých oblastí (prípadná autonómia). 
Oblasť strednej Ázie
Vzťahy SR s krajinami strednej Ázie sa budú naďalej odvíjať predovšetkým v kontexte členstva SR v EÚ, NATO a nestáleho členstva SR v BR OSN. EÚ očakáva prehlbovanie kontaktov s jednotlivými krajinami Strednej Ázie aj v kontexte zaradenia tohto regiónu medzi priority predsedníctva Nemecka v EÚ v prvej polovici roka 2006. SR bude aj v roku 2007 poskytovať krajinám regiónu Oficiálnu rozvojovú pomoc. Zahraničná politika SR vo vzťahu ku Kazašskej republike (KZ) sa bude prehlbovať hlavne s dôrazom na hospodársku spoluprácu. Osobitná pozornosť bude v roku 2007 venovaná vybudovaniu siete honorárnych konzulov v piatich oblastiach KZ. Plánuje sa uzavrieť niekoľko medzivládnych zmlúv v oblasti ekonomickej a vedecko-technickej spolupráce, podpory a ochrany investícií, daní, boja s organizovaným zločinom a terorizmom, vzdelávania, colnej činnosti, kultúry, obrany a cestovného ruchu. V priebehu roka 2007 sa plánuje uskutočniť odložená oficiálna návšteva kazašského prezidenta v SR. Vo vzťahu medzi SR a Kirgizskou republikou predpokladáme zintenzívnenie vzájomných kontaktov hlavne v obchodno-ekonomickej oblasti. Vzťahy SR s Uzbeckou republikou (UZ) budú v roku 2007 ovplyvnené ďalším vývojom vnútornej a zahraničnej politiky UZ. Prioritou bude rozvoj obchodno-ekonomickej spolupráce a ukončenie prác na dôležitých dvojstranných zmluvných dokumentoch, osobitne dohody o hospodárskej a vedecko-technickej spolupráci. Bilaterálny dialóg by mal pokračovať návštevou ministra zahraničných vecí SR v UZ a uskutočnením prvého zasadnutia spoločnej medzivládnej komisie pre hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu. Vzťahy SR s Tadžickou republikou (TJ) budú aj v roku 2007 zamerané na rozšírenie hospodárskej spolupráce, stimulovanie pracovných kontaktov na expertnej úrovni a postupnom rozširovaní zmluvnej základne vrátane dohody o hospodárskej a vedecko-technickej spolupráci. Hlavný smer rozvoja vzťahov SR s Turkménskom (TM) bude spočívať v podpore rozvoja obchodno-ekonomickej spolupráce a exportných aktivít slovenských ekonomických subjektov na tomto trhu. V roku 2007 SR plánuje uskutočniť v regióne Strednej Ázie návštevu ministra zahraničných vecí. Dôležité bude vytvoriť v roku 2007 podmienky na prípravu a uzatvorenie dvojstranných medzivládnych dohôd o hospodárskej a vedecko-technickej spolupráce SR s UZ, TJ a TM. 

1.5. Vzťahy so štátmi západného Balkánu
Chorvátsko (HR)
SR podporuje členstvo HR v NATO a je pripravená aktívne prispieť k úspešnej integrácii HR do EÚ. Integrácia HR do euro-atlantických zoskupení bude prínosom pre stabilitu západného Balkánu i Európy. SR v rámci OBSE aj v roku 2007 bude pokračovať v spravodajskej činnosti v rámci krajín EÚ ako „chef de file“ pre HR.
SR v roku 2007 zachová existujúcu dynamiku bilaterálnych stykov prostredníctvom recipročných oficiálnych návštev najvyšších ústavných činiteľov: prezidenta SR v HR, predsedu chorvátskeho parlamentu v SR a predsedu vlády SR v HR (16. 1. 2007). V roku 2007 je potrebné podpísať Dohodu o podpore a vzájomnej ochrane investícií, readmisnú dohodu a Program spolupráce ministerstiev školstva SR a HR. 
Srbsko (SB)
SB je vnímané ako jedna z krajín s podstatným vplyvom na stabilitu a bezpečnosť v regióne západného Balkánu. SR plne podporuje úsilie SB o integráciu do európskych a euroatlantických štruktúr. Z hľadiska budúceho pokroku krajiny je rozhodujúci spôsob a včasnosť riešenia viacerých otázok, predovšetkým vysporiadanie sa s problematikou spolupráce s Medzinárodným súdnym tribunálom pre bývalú Juhosláviu (napĺňanie Akčného plánu) a obnovenie rokovaní o Stabilizačnej a asociačnej dohode s EÚ.
Slovenská zahraničná politika bude naďalej pokračovať v spolupráci so srbským mimovládnym sektorom a podporovať jeho aktivity zamerané na posilnenie demokratického a proeurópskeho smerovania krajiny (podunajská spolupráca, európsky konvent a pod.). Slovensko sa v rámci EÚ bude podieľať na liberalizácii vízového režimu so SB. V súlade s princípmi zahraničnej politiky bude mať SR po očakávaných parlamentných voľbách záujem o nadviazanie spolupráce s novou politickou reprezentáciou krajiny vrátane aktívneho posilnenia jej parlamentnej dimenzie. Uskutoční sa návšteva prezidenta SB v SR (prvý polrok 2007). V roku 2007 bude ďalej pokračovať posilňovanie podpory a spolupráce s krajanskou komunitou v Srbsku.
Srbsko - Kosovo
SR bude aktívne vystupovať vo finálnej fáze procesu určenia budúceho statusu Kosova s cieľom podporiť také riešenie, ktoré prispeje k posilneniu regionálnej stability a prosperity. Priestorom pre realizáciu proaktívnej politiky vo vzťahu k otázke Kosova bude predovšetkým BR OSN, EÚ a NATO, ako aj ďalšie medzinárodne fóra na základe jednotného postoja štátov EÚ. SR bude sledovať implementáciu parametrov prijatého statusu s osobitným dôrazom na decentralizačný proces a postavenie príslušníkov rôznych etnických skupín. Paralelne bude sledovať a podieľať sa na budovaní demokratických inštitúcií Kosova a ich administratívnych kapacít so zreteľom na multietnicitu zastúpenia na centrálnej aj lokálnej úrovni. Dôležitým sa javí takisto posilňovanie politického dialógu, ako aj účasť slovenských podnikateľských subjektov na privatizácii a procese obnovy Kosova, predovšetkým v oblasti infraštruktúry a energetických odvetví. Slovensko bude naďalej pokračovať v účasti v KFOR.
Čierna Hora (MN)
Slovenská zahraničná politika sa sústredí na rozvinutie pozitívneho vnímania nášho príspevku k pokojnému a mierovému vzniku samostatnej MN a jeho premietnutie do dvojstranných vzťahov. SR bude podporovať integráciu MN do európskych a euroatlantických inštitúcií na základe individuálneho hodnotenia plnenia podmienok a kritérií. V roku 2007 sa uskutočnia návštevy prezidenta i predsedu vlády MN v SR. SR má záujem na posilnení medzirezortnej spolupráce (MZV, MH, MO), spolupráce medzi parlamentmi ako aj o podporu slovenských investícií v MN. V záujme zintenzívnenia rozvoja dvojstranných vzťahov zvažuje MZV SR zriadenie diplomatického zastúpenia SR v Podgorici.
Bosna a Hercegovina (BA)
SR bude naďalej podporovať integračné ambície BA vo vzťahu k EÚ, ktorých naplnenie závisí od prijatia ústavných zmien a ďalších reforiem. Hlavným cieľom podpory integračných ambícií BA je stabilita celého západobalkánskeho priestoru, v čom bude BA - po podstatnom kroku k vyriešeniu kosovského problému – hrať centrálnu úlohu. 
SR bude aj v roku 2007 pokračovať v poskytovaní rozvojovej pomoci BA. Slovenská diplomacia bude naďalej pokračovať v spolupráci s mimovládnym sektorom, s cieľom posilňovania demokratických inštitúcií BA, čo je v kombinácii s diplomatickým stabilizačným úsilím významnou zárukou európskeho napredovania BA.
V roku 2007 sa uskutoční návšteva predsedu predsedníctva BA v SR (máj) a  recipročná návšteva ministra zahraničných vecí BA v SR. V rámci parlamentnej dimenzie je potrebné iniciovať kontakty zahraničných výborov a výborov pre európsku integráciu. Rovnako je žiadúce pokračovať vo vojenskej spolupráci, vrátane stretnutí rezortných ministrov v BA. 
Macedónsko (MK)
	Vo vzťahu s MK bude v roku 2007 aktívne využitý mechanizmus expertných bilaterálnych konzultácií s dôrazom na regionálnu stabilitu, európsku a euroatlantickú integráciu. Prioritami bilaterálnej spolupráce s MK v roku 2007 bude posilnenie medziparlamentného dialógu, ako aj spolupráce medzi rezortmi obrany. V roku 2007 sa uskutoční recipročná návšteva ministra ZV MK v SR.
Albánsko (AL)
Prioritami bilaterálnej spolupráce s AL bude v roku 2007 podpora integračných ambícií Tirany za predpokladu dôsledného plnenia predvstupových kritérií. V tejto súvislosti by SR mala v nasledujúcom roku konkretizovať svoju ponuku na odovzdávanie transformačných a integračných skúseností AL. Ako efektívny nástroj SR pre dosiahnutie tohto cieľa sa javí obnovenie rozvojovej pomoci v roku 2007 pre AL. 

1.6. Vzťahy so štátmi Ázie, s Austráliou a štátmi Oceánie
	V dynamicky sa rozvíjajúcej oblasti Ázie si SR prostredníctvom rozvinutého politického dialógu kontinuálne udržiava postavenie dôveryhodného partnera otvoreného pragmatickej spolupráci v oblastiach spoločného záujmu. Dobré výsledky slovenského hospodárstva, priaznivé podnikateľské prostredie a príklady úspešných projektov zahraničných investorov najmä z Kórejskej republiky a Japonska majú pozitívny účinok na prehlbovanie hospodárskej spolupráce aj s ostatnými krajinami kontinentu. Objem obchodnej výmeny rástol, ale napriek povzbudivým trendom v slovenskom exporte sa prehlbovala jej záporná bilancia.
	Základnou výzvou v oblasti Ázie bude naďalej rýchly hospodársky rast Číny a Indie. Z pohľadu bezpečnosti a stability regiónu bude dôležitý vývoj na Kórejskom polostrove, najmä v súvislosti s riešením otázky jadrových programov KĽDR a jeho vplyv na spoluprácu hlavných aktérov v oblasti východnej Ázie. Ako pozitívny faktor regionálneho vývoja by sa mal prejavovať uvážlivý a zodpovedný postup Číny, pragmatické úsilie Japonska o spoluprácu so susedmi, stabilná politická situácia v Indonézii vrátane jej provincie Aceh, priaznivý vývoj v indicko-pakistanských a pakistansko-afganských vzťahoch a napredovanie regionálnej spolupráce prostredníctvom integračných zoskupení. Pozornosť bude treba venovať situácii v Barme/Mjanmarsku, Nepále, Východnom Timore, Bangladéši a Thajsku. Kľúčovou úlohou medzinárodného spoločenstva zostane bezpečnosť a obnova štátu v Afganistane. Dôležitou súčasťou slovenskej zahraničnej politiky voči krajinám uvedených regiónov bude spolupráca v boji proti terorizmu, podpora demokracie, ľudských práv, právneho štátu a dobrého vládnutia, spolupráca pri odstraňovaní chudoby a riešenie otázok ako sú medzinárodná migrácia, dopady globalizácie, liberalizácia svetového obchodu, ochrana životného prostredia a energetická bezpečnosť. 
	SR bude pokračovať v rozvíjaní vzťahov s významnými krajinami Ázie formou dvojstranných aj viacstranných stykových aktivít. Na posilnenie pragmatickej partnerskej spolupráce bude zameraná návšteva predsedu NR SR v Číne (CN) v prvom polroku 2007, predsedu vlády SR v CN (február 2007), spolu s ďalšími stykovými aktivitami na vysokej úrovni, a to aj v kontexte budovania strategického partnerstva medzi Európskou úniou a CN. Predmetom pozornosti budú energetické projekty a čínske investície v oblasti vyspelých technológií na Slovensku, ďalej pôdohospodárstvo, turistika a migrácia. V súvislosti s ďalším rozvojom partnerských a na zdieľaní spoločných hodnôt založených vzťahov s Japonskom (JP) sa SR bude usilovať o návštevu ministra zahraničných vecí v SR v JP s cieľom posilniť všestranný politický dialóg aj v kontexte strategického dialógu a spolupráce medzi JP a EÚ, podporiť prílev priamych japonských investícií, spoluprácu v oblasti vyspelých technológií a rozvoj turistiky. V rámci úsilia o všestranný rozvoj vzťahov s Indiou (IN) je záujmom SR uskutočniť návštevu ministra zahraničných vecí SR v IN cielená na upevnenie politického dialógu, hospodársku spoluprácu, vrátane vojenskej techniky a migráciu, aj s prihliadnutím na plnenie Spoločného akčného plánu EÚ - IN. Na pozvanie ministra hospodárstva SR sa uskutoční návšteva indických ministrov energetiky a obrany. Za účelom udržania veľmi dobrej úrovne vzťahov a dynamicky sa rozvíjajúcej hospodárskej spolupráce s Kórejskou republikou (KR) budú pripravované návštevy predsedu vlády SR v KR a ministra hospodárstva SR v KR.
	Potrebe primeraného politického dialógu a najmä rozvoja hospodárskej spolupráce budú podriadené stykové aktivity v prípade krajín juhovýchodnej Ázie. Pripravovať sa budú návštevy ministra zahraničných vecí a ministra obrany Malajzie v SR a návšteva ministra zahraničných vecí Singapuru v SR. Záujmom SR bude uskutočniť návštevu ministra zahraničných vecí SR v Austrálii. V prípade ostatných krajín budú v r. 2007 záujmy SR presadzované prostredníctvom stykových aktivít na pracovnej úrovni.
	Viacstranné stretnutia slúžiace na posilňovanie všestrannej spolupráce medzi Európou a Áziou budú využité na podporu ako slovenských, tak európskych záujmov. V prvej polovici roka 2007 sa SR zúčastní na stretnutí ministrov zahraničných vecí procesu ASEM a EÚ-ASEAN. SR sa bude aktívne zúčastňovať na medzinárodných podujatiach zameraných na koordináciu pomoci Afganistanu.

1.7. Vzťahy so štátmi Blízkeho a Stredného východu a severnej Afriky
Arabsko–izraelský konflikt a v jeho rámci partikulárne obnovenie izraelsko-palestínskeho mierového procesu, zostáva aj naďalej jednou z hlavných zahraničnopolitických priorít SR. Výsledok posledných volieb v Palestíne a víťazstvo Hamasu zmrazili rozvíjajúci sa mierový proces na báze Cestovnej mapy blízkovýchodného kvarteta (USA, EÚ, OSN a RF). SR sa sústredí na hľadanie efektívnych nástrojov pomoci jeho obnovenia vytvorením palestínskej vlády národnej jednoty a následnej diplomatickej prítomnosti v teritóriu.
SR sa bude aj naďalej aktívne zapájať do ekonomického dialógu s krajinami Rady Zálivu, ktorý v uplynulom období stagnoval, čo sa odzrkadlilo aj na politických kontaktoch. Z pozície nestáleho člena BR OSN SR bude naďalej využívať svoje postavenie na zmiernenie napätia v regióne v súvislosti s nedoriešenou otázkou iránskeho jadrového programu, ovplyvňujúceho bezpečnostné otázky Sýrie, Libanonu, Izraela a celého sveta.
Postupne bude prebiehať proces modifikácie pôsobenia SR v koalícii - v tretej fáze operáci;e Iracká sloboda (Priateľstvo) - ktorá (fáza) má skončiť prevzatím zodpovednosti irackej vlády za krajinu, do konca roka 2007. 
Vo vzťahu k regiónu širšieho Blízkeho a Stredného východu bude SR aj naďalej koordinovať svoje zahraničnopolitické aktivity a stanoviská prostredníctvom spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ, s dôrazom predovšetkým na aktivizovanie politického dialógu s danými krajinami, s využitím dostupných prostriedkov multilaterálnej aj bilaterálnej diplomacie. 
Súčasťou aktívneho pôsobenia SR v rámci stredomorského dialógu krajín EÚ s partnermi bude naďalej podpora cieľov a úloh barcelonského procesu.
Posilnenie záujmu o región  Blízkeho a Stredného východu by vhodným spôsobom potvrdila návšteva prezidenta SR v Jordánsku, ako aj predsedu vlády SR v Izraeli, resp. v ďalších krajinách regiónu. Po zmene politickej klímy v Líbyi sa aktuálnou stala oficiálna návšteva predsedu vlády SR v krajine (január 2007), ktorá naštartuje novú kvalitu bilaterálnej, predovšetkým ekonomickej spolupráce. Viaceré návštevy predstaviteľov SR v arabskom svete by mali byť vyvážené návštevou predsedu vlády SR v Izraeli (január/február 2007) a ministra ZV SR v Izraeli. V oblasti ekonomickej dimenzie bude snahou SR uzatvorenie dohôd  o hospodárskej spolupráci s Egyptom a Alžírskom. 
Na úrovni ministra zahraničných vecí SR je potrebné uskutočniť návštevy v regióne, napr. v Saudskej Arábii a Maroku. Záujmom SR je aj uskutočnenie návštevy ministra zahraničných vecí Saudskej Arábie v SR. Význam regiónu BSV v slovenskej zahraničnej politike a úloha SR v blízkovýchodnom mierovom procese by bola podčiarknutá aj pracovnou cestou ministra zahraničných vecí SR do Libanonu, Jordánska a prípadne Sýrie.

1.8. Vzťahy so štátmi subsaharskej Afriky
Vo vzťahu k implementácii svojej rozvojovej pomoci bude SR klásť dôraz na jej usmernenie za účelom zvýšenia jej efektívneho využitia prijímajúcimi krajinami (koordinácia riadiacou autoritou MZV SR v súčinnosti s MH SR, MO SR, MZ SR, MŠ SR, MŽP SR, UNDP) a prezentáciu SR ako donorskej krajiny. Svoje projekty ODA bude SR koordinovať s rozvojovými projektmi Európskej komisie a hlavnými donorskými krajinami v rámci členských krajín EÚ. Z titulu predsedníctva SR vo Výbore stálych predstaviteľov programu OSN pre životné prostredie (UNEP) bude SR participovať na koordinácii a zabezpečovaní koherentnej politiky v rámci štruktúry UNEP ako aj v kontexte prioritných aktivít v regióne Afriky.
Vo vzťahu k regiónu subsaharskej Afriky bude zahraničná politika SR venovať pozornosť plneniu stratégie EÚ pre Afriku ako z aspektu budovania demokracie v štátoch tohto regiónu, tak aj z hľadiska problematiky migrácie a vízového režimu, programu NEPAD Africkej únie a „Peer Review“ mechanizmu jednotlivých štátov. SR, ako nestály člen BR OSN, sa i v r. 2007 bude usilovať podstatnou mierou podieľať na udržaní mieru a stability v africkom regióne a priebežne monitorovať vývoj situácie v jeho konfliktných oblastiach a participovať pri riešení regionálnych konfliktov v súlade so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ. SR ako člen ECOWAS so štatútom pozorovateľa bude analyzovať postoje tejto i ďalších regionálnych organizácií a využívať ich pri tvorbe stanovísk svojej zahraničnej politiky.
V regióne subsaharskej Afriky bude ťažiskovou reláciou v politickej a ekonomickej oblasti Juhoafrická republika. Dôležitými partnermi pre SR v tomto regióne tiež zostávajú Nigéria, Etiópia, Angola, ako aj Keňa a Mozambik. Tieto krajiny predstavujú teritoriálne priority bilaterálnej ODA SR. SR bude usilovať o realizáciu dlhodobo pripravovaných stykových aktivít, predovšetkým oficiálnej návštevy prezidenta SR v Juhoafrickej republike (JR), ako aj uskutočnenie oficiálnej návštevy ministra zahraničných vecí SR v JR (prvá polrok 2007). Snahou SR bude tiež oživenie kontaktov medzi parlamentmi SR a JR.
Cieľom ekonomickej dimenzie zahraničnej politiky SR v regióne bude podpora hospodárskych a obchodných záujmov SR s dôrazom na zvyšovanie slovenského exportu, ako aj hľadania možností rozvoja priemyselno-technologickej spolupráce. V tomto kontexte bude v priebehu r. 2007 uzatvorená dohoda o hospodárskej spolupráci s Etiópiou a Gabonom a uskutoční sa zasadnutie Spoločného hospodárskeho výboru SR a JR. Náležitá pozornosť bude venovaná rozvojovým projektom ODA v regióne a podpore humanitárnych aktivít slovenských mimovládnych organizácií.
Vzhľadom na limitovaný počet efektívnych zastúpení SR v subsaharskom regióne bude nevyhnutná pozornosť zameraná na efektívne využitie a dobudovanie siete honorárnych konzulátov SR.
SR v pozícii nestáleho člena BR OSN bude i naďalej venovať zvýšenú pozornosť vývoju situácie v konfliktných oblastiach afrického regiónu, akými sú Sudán/Darfúr, Pobrežie Slonoviny, Somálsko, oblasť Veľkých jazier, Africký roh a pod.

1.9. Vzťahy so štátmi Latinskej Ameriky
Kľúčovými krajinami vo vzťahu k SR v regióne Latinskej Ameriky sú z hľadiska prehlbovania pragmatickej politickej a obchodno-ekonomickej spolupráce naďalej Brazília, Argentína, Mexiko, Čile a Kuba.
Dlhodobým strategickým cieľom SR v regióne Latinskej Ameriky je vytváranie podmienok na presadzovanie slovenských ekonomických záujmov. Vývoj obchodných vzťahov s krajinami Latinskej Ameriky potvrdzuje, že ich potenciál zďaleka nie je vyčerpaný.
Z dôvodu prioritného zamerania vlád regiónu Latinskej Ameriky na riešenie vnútropolitickej agendy a interných problémov a z toho vyplývajúcich minimálnych kontaktov s mimoamerickými teritóriami, nemožno ani v najbližšom období počítať so zvýšením záujmu o realizáciu návštev ich vedúcich predstaviteľov v SR. Napriek tomu bude SR usilovať o aktivizáciu politického dialógu s krajinami prioritného významu. Významným politickým signálom a potvrdením záujmu SR o spoluprácu s vedúcimi krajinami regiónu by mala byť plánovaná návšteva predsedu vlády SR v Brazílii, Argentíne a Čile (11.-18.4.2007). Návšteva by mala podporiť pozitívnu dynamiku vývoja bilaterálneho obchodu, ktorý zaznamenáva v posledných rokoch evidentný rozmach, aj keď v absolútnych číslach celkového objemu zahraničného obchodu SR zostáva na málo relevantnej úrovni.
Postaveniu regiónu v ZP SR zodpovedá aj zredukované zastúpenie SR v tejto oblasti. Vzhľadom na nízky počet ZÚ v regióne Latinskej Ameriky a Karibiku zostáva prioritnou úloha ďalšieho budovania a rozširovania siete honorárnych konzulátov, ktoré aspoň čiastočne nahrádzajú ich absenciu v tejto oblasti.
Brazília smeruje k dosiahnutiu postavenia piatej ekonomickej veľmoci na svete, pričom naďalej zostáva najvýznamnejším obchodným partnerom SR v Latinskej Amerike s rozsiahlym a pre slovenský export perspektívnym trhom. Nezanedbateľným faktorom vzájomnej spolupráce sú brazílske investície v SR a úspešné vytváranie podmienok na ich navyšovanie. SR bude v tomto ohľade usilovať aj o inštitucionálne dobudovanie mechanizmov presadzovania obchodnej politiky.
Vo vzťahu k Argentíne, ako jednej z najvýznamnejších krajín Latinskej Ameriky, bude potrebné pokračovať v prehlbovaní spolupráce predovšetkým v ekonomickej oblasti s dôrazom na širší regionálny rámec.
Vzťahy s Mexikom sa budú opierať o solídnu politickú základňu, ktorá sa návštevou prezidenta Mexika v SR v r. 2006 dostala v rámci krajín Latinskej Ameriky na kvalitatívne najvyššiu úroveň. SR bude usilovať o zachovanie tejto pozitívnej dynamiky a tiež o to, aby sa premietla aj do ostatných oblastí vzájomnej spolupráce. V tomto zmysle sa bude SR snažiť cieľavedome využiť výsledky a impulzy vyplývajúce z návštevy mexického prezidenta v SR. Sľubne sa vyvíja myšlienka uskutočnenia prvého zasadania zmiešanej komisie pre hospodársku spoluprácu. Zvažovaná recipročná návšteva prezidenta SR v Mexiku, doplnená o silnú podnikateľskú misiu, by prispela k naplneniu naznačených cieľov. Významným novým prvkom spolupráce sú mexické investície v SR a z nich vyplývajúca snaha SR o vytváranie podmienok na ich kvantitatívny rozmach.
Čile je politicky najstabilnejšou, spoločensky i ekonomicky najreformovanejšou krajinou Južnej Ameriky a asociačná dohoda uzavretá medzi Čile a EÚ vytvára perspektívny rámec intenzifikácie vzájomných hospodárskych vzťahov. Obchodnú výmenu ovplyvňuje nízka úroveň poznania vzájomných možností a preto je potrebné podporovať nadväzovania predovšetkým priamych kontaktov medzi podnikateľskými kruhmi.
Vo vzťahu ku Kube bude SR v súlade s platnou spoločnou pozíciou EÚ presadzovať pokračovanie politiky, v zmysle ktorej bude viesť pragmatický a kritický dialóg s kubánskym vedením a rozvíjať vzťahy s predstaviteľmi občianskej spoločnosti. Slovenská strana sa v najbližšej budúcnosti bude snažiť, v súlade s prevládajúcimi trendmi v rámci EÚ, zintenzívniť dialóg s kubánskym vedením najmä v hospodárskej oblasti, kde sa nebude brániť zmysluplnej a obojstranne výhodnej hospodárskej spolupráci. Slovenská strana sa nezrieka aktívnej spolupráce s mimovládnymi organizáciami, ktoré pôsobia na Kube a bude podporovať demokratické prvky v krajine. SR bude pozorne monitorovať vývoj situácie na Kube s dôrazom na dodržiavanie ľudských práv a začatý proces transformácie moci v krajine.
Pozornosť budeme venovať aj vývoju zložitej situácie na Haiti, ktoré bude aj naďalej jednou z tém BR OSN.

2. Hlavné oblasti mnohostrannej spolupráce

2.1. Pôsobenie SR v medzinárodných medzivládnych organizáciách
	2.1.1. EÚ
	SR sa bude aktívne zúčastňovať plánovaných stretnutí v rámci EÚ – formálnych a neformálnych summitov (Európske rady - 8.-9.3.; 21.-22.6.; 13.-14.12; neformálne summity - 25.3; 18.-19.10.) zasadnutí Rád ministrov a ďalších pripravovaných stretnutí členských štátov (napr. stretnutie ministrov ZV krajín EÚ – ASEAN 12.3. 2007, ministerské rokovanie EÚ – Latinská Amerika za účasti EÚ 27 v máji 2007, stretnutie ministrov zahraničných vecí ASEM v máji 2007, a. i.). V dňoch 24.-27. mája 2007 sa v Bratislave bude konať Konferencia predsedov parlamentov členských krajín EÚ. 

2.1.2. NATO 
SR sa zúčastní nasledujúcich hlavných plánovaných podujatí NATO v roku 2007:
•	neformálne zasadnutie ministrov obrany (Sevilla, Španielsko, február 2007)
•	neformálne zasadnutie ministrov zahraničných vecí (Oslo, Nórsko, 26.-27. 4. 2007)
•	formálne zasadnutie ministrov obrany (Brusel, Belgicko, jún 2007)
•	neformálne zasadnutie ministrov obrany (miesto konania neurčené, október 2007)
•	formálne zasadnutie ministrov ZV (Brusel, Belgicko, 6.-7. 12. 2007)
2.1.3. OSN
Rozhodujúcou udalosťou v roku 2007 z pohľadu pôsobenia SR v OSN bude februárové predsedníctvo SR v jej Bezpečnostnej rade. V rámci neho sa uskutoční tématická diskusia zameraná na problematiku reformy bezpečnostného sektora, ktorú povedie minister zahraničných vecí SR. SR pripravuje návrh predsedníckeho vyhlásenia, ktorý predloží na schválenie svojim partnerom. Od prijatého dokumentu očakávame, že sa stane impulzom pre mobilizáciu dotknutých súčastí OSN a jej agentúr pre ďalšie expertné rozpracovanie koncepcie reformy bezpečnostného sektora z pohľadu potrieb OSN.
Začiatok mesiaca september je tradične spojený so začiatkom Valného zhromaždenia OSN. Na jeho v poradí 62. úvodnom zasadnutí a všeobecnej rozprave sa zúčastní delegácia na čele s prezidentom SR I. Gašparovičom, ktorej členom bude aj minister zahraničných vecí J. Kubiš. V rámci pobytu v New Yorku uskutočnia sériu stretnutí a rozhovorov s predstaviteľmi OSN a svojimi partnermi z jednotlivých členských krajín OSN.
	2.1.4. Rada Európy (RE)
	V období počas predsedníctva SR vo Výbore ministrov RE navštívi RE prezident SR. V prvom polroku 2007, resp. v období počas predsedníctva SR vo Výbore ministrov RE vykoná návštevu v RE predseda vlády SR a v novembri 2007 sa minister zahraničných vecí SR zúčastní na neformálnom zasadnutí Výboru ministrov, na ktorom prevezme polročné predsedníctvo vo výbore ministrov (november 2007 – máj 2008), ako aj na 8. Konferencii európskych ministrov zdravotníctva v Bratislave.
	2.1.5. Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE)
	Predsedníckou krajinou OBSE v roku 2007 bude Španielsko, ktorého priority zatiaľ nie sú známe. Minister ZV SR sa zúčastní v Španielsku zasadania Ministerskej rady OBSE (3.-4.12.2007). SR sa bude vo vzťahu k OBSE zasadzovať za takú transformáciu organizácie, ktorá potvrdí doterajšie prednosti jej fungovania a súčasne napomôže efektívnejšej implementácii prijatých záväzkov vo všetkých troch dimenziách reagujúc na nové výzvy 21. storočia.
	Prioritou pre SR zostane ľudskoprávna dimenzia činnosti OBSE a jej demokratizačný rozmer osobitne v nadväznosti na volebný monitoring a implementáciu odporúčaní expertov pre účastnícke krajiny OBSE. Rovnako budeme venovať primárnu pozornosť podpore boja proti všetkým formám netolerancie a proti obchodovaniu s ľuďmi.
	V budúcom roku sa uskutočnia pravidelné konferencie ako Výročná bezpečnostná konferencia a Implementačná schôdzka OBSE k ľudským právam vo Varšave.
	Problematickým zostane proces ratifikácie Adaptovanej Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách (AZoKOS), ktorý je podmienený plnením tzv. istanbulských záväzkov (pozn.: stiahnutie sa ruských vojsk a munície z území Gruzínska a Moldavska). Táto problematika si bude vyžadovať nanajvýš koordinovaný a citlivý prístup zainteresovaných členov OBSE a NATO vzhľadom na to, že RF nielenže odmieta spájanie a podmieňovanie ratifikačného procesu AZoKOS s plnením istanbulských záväzkov, ale dokonca naznačuje aj možnosť svojho vystúpenia z AZoKOS.
	SR spoločne s ČK NATO bude naďalej podporovať všetky aktivity smerujúce k ukončeniu ruskej vojenskej prítomnosti na území Gruzínska do roku 2008 a podpisu bilaterálnej dohody o detailoch odsunu. SR prostredníctvom svojho členstva v OBSE bude napomáhať utlmeniu napätia v rusko-gruzínskych vzťahoch s tým, aby toto napätie nenarušilo postupný odsun ruskej vojenskej techniky. Podobne sa SR bude zasadzovať aj za stiahnutie zostávajúcej ruskej vojenskej techniky z územia Moldavska. Členské krajiny NATO a EÚ však pristúpia k ratifikácii AZoKOS až po splnení istanbulských záväzkov. 
	MZV SR bude naďalej úzko spolupracovať s MO SR a dôsledne si plniť svoje záväzky vyplývajúce zo Zmluvy o otvorenom nebi, ako aj z Viedenského dokumentu OBSE.
	SR využije fórum 56 účastníckych štátov OBSE na presadzovanie zahranično-politických priorít najmä vo vzťahu ku krajinám západného Balkánu, strednej Ázie a južného Kaukazu ako aj posilnenie bilaterálnych vzťahov s tými účastníckymi štátmi, v ktorých SR nemá diplomatické zastúpenie.
	V kontexte EÚ bude SR naďalej podporovať vytváranie a aktívne presadzovanie  priorít EÚ v OBSE.
	SR sa bude aj v budúcom kalendárnom roku snažiť o presadenie väčšieho počtu svojich kvalifikovaných odborníkov do štruktúr OBSE v rôznych regiónoch Európy, na južnom Kaukaze a v strednej Ázii. Takisto sa bude naďalej zúčastňovať na pozorovateľských misiách OBSE monitorujúcich priebeh a výsledky volebných procesov v účastníckych štátoch OBSE.
2.1.6. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD)
	Vo februári 2007 sa očakáva hodnotenie SR vo Výbore pre ekonomické prehľady. V marci sa uskutoční oficiálna návšteva generálneho tajomníka OECD v SR spojená s prezentáciou Ekonomického prehľadu SR a organizovaním regionálnej ekonomickej konferencie na tému eurozóny. SR má získať plnoprávne členstvo v Medzinárodnej energetickej agentúre (IEA) na zasadnutí Riadiacej rady IEA v marci 2007. V máji zasadá ministerská schôdzka Rady OECD a v apríli a novembri sa uskutočnia špeciálne zasadnutia Výkonného výboru OECD. 
2.1.7. Svetová obchodná organizácia (WTO)
	MZV SR bude spolupracovať s MH SR pri zabezpečovaní aktívnej účasti SR na rokovaniach WTO, najmä v súvislosti s plnením cieľov kola mnohostranných obchodných rokovaní prebiehajúcom na pôde WTO pod názvom „Rozvojová agenda z Dohy (DDA)“. Aj napriek skutočnosti, že na Ministerskej konferencie WTO v decembri 2005 v Hongkongu sa ministri dohodli na znení Ministerskej deklarácie k najdôležitejším častiam agendy DDA, sú rokovania v rámci nového kola od júla 2006 suspendované z dôvodu značných názorových rozdielov medzi kľúčovými členmi WTO k ďalšej liberalizácii poľnohospodárstva. Opätovné obnovenie rokovaní sa očakáva v prvom štvrťroku 2007 a neformálne rokovania vo všetkých negociačných oblastiach budú prebiehať od začiatku r. 2007. DDA zostáva prioritou zahraničnej obchodnej politiky SR a z tohto dôvodu bude SR aktívne predkladať svoje požiadavky a stanoviská do EÚ za jednotlivé oblasti DDA, s dôrazom na citlivé oblasti poľnohospodárstva, priemyselných výrobkov, služieb a rozvoja. SR sa tiež bude aktívne podieľať na aktivitách EÚ zameraných na posilnenie mechanizmu pomoci obchodu (Aid for Trade), ktorý je zameraný na podporu rozvojových a najmenej rozvinutých krajín v oblasti obchodu a infraštruktúry.
	2.2. Kontrola zbrojenia, odzbrojenie, nešírenie zbraní a kontrola exportu
	2.2.1. Kontrola zbrojenia
Otázkam kontroly zbrojenia, odzbrojenia a nešírenia zbraní hromadného ničenia (ďalej iba kontrola zbrojenia) venuje medzinárodné spoločenstvo mimoriadnu pozornosť.  V súčasnosti sa táto agenda na pozadí globalizácie, technologického pokroku, praktického vnímania nových bezpečnostných hrozieb a strategických prepojení rozrástla do bezprecedentnej šírky a hĺbky, kde sú aktívne mnohé rizikové subjekty.
	2.2.2. Aktivity SR v rámci hlavných multilaterálnych zoskupení
Zahraničnú politiku v oblasti kontroly zbrojenia, odzbrojenia, nešírenia zbraní hromadného ničenia a tiež kontroly exportu bude SR aj naďalej realizovať predovšetkým prostredníctvom hlavných multilaterálnych fór, ako Prvý výbor OSN a Konferencia o odzbrojení a tiež cez samostatné rokovacie fóra a implementačné orgány odzbrojovacích zmlúv (NPT, BWC, CWC, CTBT, CCW a Ottawský dohovor), ktorých je SR zmluvnou stranou alebo členským štátom. 
	Rastúci význam bude mať práca multilaterálnych režimov kontroly exportu citlivých materiálov a technológií, vo väčšine ktorých je SR účastníckou krajinou. Efektívnosť práce Austrálskej skupiny vo vzťahu k zabraňovaniu šírenia biologických a chemických látok zneužiteľných na výrobu zbraní hromadného ničenia je v zásadnej miere závislá na aktívnej participácii jej účastníckych krajín, čo by malo byť v prvom rade vyjadrené prispievaním do diskusie jej expertných segmentov hlavne pre informačnú výmenu a presadzovanie kontroly exportu. Úlohou SR v tomto smere je pozitívne reagovať na výzvy na zvýšenie počtu prezentácií v jednotlivých expertných segmentoch činnosti skupiny.
Úlohou SR v Skupine jadrových dodávateľov/Zangerovom výbore bude zasadzovať sa a podieľať sa na vytváraní efektívnych mechanizmov na zabránenie takých transferov jadrových materiálov, zariadení a technológií, vrátane súvisiacich tovarov dvojakého použitia, ktoré by mohli viesť k ich zneužitiu teroristickými subjektami a krajinami, ktoré sú predmetom vážneho znepokojenia na vojenské účely a k nežiadúcemu šíreniu zbraní hromadného ničenia. 
V rámci multilaterálneho režimu na kontrolu exportu konvenčných zbraní, tovarov a technológií dvojakého použitia bude SR v nasledujúcom období participovať v diskusii pracovných skupín a podskupín o jednotlivých aspektoch tejto problematiky.
Úlohou SR bude využívať Expertnú skupinu Wassenaarskeho usporiadania na upravovanie kontrolných zoznamov vojenského materiálu a technológií dvojakého použitia podľa bezpečnostných požiadaviek SR a jej partnerov.
Vo vzťahu ku Kontrolnému režimu raketových technológií bude SR pokračovať v úsilí o získanie členstva na základe toho, že dlhodobo spĺňa podmienky na prijatie a dobrovoľne sa riadi pravidlami tohto kontrolného režimu exportu.
	2.2.3. Zbrane hromadného ničenia
Otázky kontroly zbrojenia bezprostredne súvisia s celosvetovým problémom medzinárodného terorizmu a obranou proti nemu. Hodnotenie rizík a hrozieb v súvislosti so šírením zbraní hromadného ničenia a ich nosičov je podstatným kritériom pre celkové hodnotenie bezpečnostného prostredia v celosvetovom meradle. Aktívna účasť v tomto procese je preto nevyhnutným predpokladom pre plánovanie a budovanie adekvátnych obranných prostriedkov tak na národnej úrovni, ako aj v rámci medzinárodných organizácií, ktorých je SR súčasťou. Od týchto faktorov bezprostredne závisí úroveň schopnosti SR čeliť hrozbám terorizmu a použitia zbraní hromadného ničenia.
	2.2.4. Konvenčné zbrane
SR bude v r. 2007 pokračovať v implementácii záverov 1. hodnotiacej konferencie Dohovoru o zákaze protipechotných mín. SR je renomovaným prispievateľom do operácií zameraných na odmínovanie postihnutých území. Úlohou SR je túto svoju kapacitu efektívne využívať a v rámci daných možností ju prípadne ďalej rozvíjať. Od SR sa navyše očakáva príspevok do plnenia cieľov dohovoru v širších dimenziách, ako je napr. pomoc obetiam protipechotných mín, ničenie zásob protipechotných mín v krajinách a ďalších formách predvídaných ottawským procesom. 
SR plánuje na národnej úrovni zabezpečiť implementáciu 5. protokolu k Dohovoru o určitých druhoch konvenčných zbraní o nevybuchnutých pozostatkoch vojny a ďalej tak zvýšiť renomé Slovenska ako popredného presadzovateľa rozvoja medzinárodného humanitárneho práva. V rámci Skupiny vládnych expertov sa SR bude zameriavať predovšetkým na problematiku mín iných ako protipechotných. Cieľom je dosiahnuť také výsledky, aby prípadný nový inštrument (ďalší protokol pripojený k dohovoru) ohľadne uvedeného druhu mín na jednej strane vyhovoval bezpečnostným záujmom SR a na druhej strane podporil humanitárne chápanie používania týchto zbraní. 
	2.2.5. Ručné a ľahké zbrane
	V nadchádzajúcom období bude SR naďalej venovať zvýšený záujem problematike ručných a ľahkých zbraní a medzinárodnému úsiliu na zamedzenie ich nekontrolovateľného šírenia a hromadenia v krízových oblastiach a elimináciu ich nezákonného obchodovania. 
	2.2.6. Kontrola exportu
	V oblasti kontroly exportu vojenského materiálu, tovarov a technológií dvojakého použitia sa bude SR naďalej riadiť medzinárodnými záväzkami prihliadajúc na princípy zavedené medzinárodnými organizáciami a multilaterálnymi kontrolnými režimami, ktorých je členom, alebo na ktorých členstvo ašpiruje.
2.3. Terorizmus
Slovenská vláda a všetky kompetentné subjekty bezpečnostného systému SR považujú boj proti terorizmu za jednu zo svojich priorít. Podobne aj v Strednodobej stratégii zahraničnej politiky SR do roku 2015 figuruje terorizmus ako jedna z hlavných bezpečnostných hrozieb. 
Pôsobenie v Bezpečnostnej rade OSN, členstvo v NATO a v EÚ si vyžaduje, aby SR pokračovala v realizácii aktívnej zahraničnej politiky v oblasti boja proti terorizmu na pôde multilaterálnych fór, zapájala sa do aktivít medzinárodných organizácií a plnenia prijatých odporúčaní a záväzkov. Aktívny prístup a účasť na projektoch medzinárodných organizácií bude zásadným príspevkom SR do medzinárodnej koalície v boji proti terorizmu, ktorý zároveň umožní aj zvýšenie jej vlastnej bezpečnosti.
MZV SR bude vystupovať za aktívnejší prístup jednotlivých rezortov a užšiu koordináciu ich činnosti v oblasti boja proti terorizmu, ktorá umožní reagovať pružne nielen na operatívne a vnútorné potreby, ale aj na zvyšujúce sa medzinárodné záväzky SR v oblasti boja proti terorizmu.

3. Medzinárodnoprávna a konzulárna oblasť 

3.1.Medzinárodnoprávna oblasť 
	V oblasti medzinárodnoprávnej sa bude Slovenská republika v roku 2007 podieľať na budovaní svojej bilaterálnej a multilaterálnej zmluvnej základne, ktorá je právnym rámcom jej zahraničnej politiky. Prioritným bude jej skvalitnenie, najmä s ohľadom na vytvorenie čo najvýhodnejších podmienok pre hospodársko-obchodnú spoluprácu. Dôraz sa bude klásť na presadzovanie univerzálneho uplatňovania multilaterálnych zmluvných dokumentov a ich vstup v platnosť (napr. Zmluva o nešírení jadrových zbraní, Zmluva o úplnom zákaze jadrových skúšok a pod.). S procesom skvalitňovania zmluvnej základne úzko súvisí tak proces úpravy hospodárskych zmlúv v súlade so záväzkami SR, vyplývajúcimi z členstva v EÚ, ako aj proces revízie bilaterálnej zmluvnej základne po sukcesii SR do zmlúv po bývalej ČSFR a po vzniku iných nových štátov. Slovenská republika sa bude aktívne podieľať aj na príprave a schvaľovacom procese medzinárodných zmlúv s európskym prvkom a ukončí harmonizáciu zmluvnej základne s právom EÚ/ES (finančné zmluvy).
V súvislosti s druhým rokom členstva SR v BR OSN sa bude klásť dôraz na medzinárodnoprávne aspekty bezpečnostnej agendy. Okrem toho bude SR v rámci systému OSN, najmä 6. právneho výboru VZ OSN a odborných organizácií, ako aj Rady Európy a ďalších regionálnych organizácií, venovať pozornosť pokračujúcej kodifikácii medzinárodného práva a jeho progresívnemu rozvoju. SR sa zameria na oblasť zodpovednosti medzinárodných organizácií, ochrany ľudských práv a podporu efektívneho multilateralizmu a predovšetkým na právne aspekty boja proti terorizmu a organizovanému zločinu, kde bude aktívne participovať na normotvorných aktivitách smerujúcich k dojednaniu uceleného dohovoru OSN o terorizme počas 61. zasadnutia VZ OSN. Zvýšená pozornosť bude venovaná aj právnym aspektom reformy OSN a Bezpečnostnej rady, humanitárnej pomoci, kolektívnej bezpečnosti a dodržiavaniu práva.
SR bude podnikať kroky zamerané na všeobecnú podporu spravodlivosti a vlády medzinárodného práva v medzinárodných vzťahoch, vrátane podpory medzinárodného humanitárneho práva. Bude podporovať implementáciu rozhodnutí Medzinárodného súdneho dvora a s náležitou pozornosťou sledovať jeho rozhodovaciu činnosť. Slovenská republika ako zmluvná strana Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu bude klásť dôraz na jeho aplikáciu a úplnú implementáciu a bude podporovať činnosť súdu v procese nastoľovania medzinárodného mieru a bezpečnosti, ako aj ukončovaciu stratégiu ad hoc trestných tribunálov BR OSN (Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu a pre Rwandu). V r. 2007 sa predpokladá uzavretie Dohody medzi vládou SR a Organizáciou Spojených národov o výkone trestov uložených ICTY.
V súvislosti s upevňovaním svojich pozícií a aktívnym využitím členstva v EÚ, sa bude SR aktívne podieľať na vytváraní efektívnych mechanizmov legislatívnej činnosti v rámci Únie, vrátane komitológie pri implementácii rozhodnutí v rámci Spoločenstva a bude využívať dopad spoločných pozícií Únie navonok i voči jednotlivým štátom, a to aj v súvislosti s členstvom SR v Bezpečnostnej rade OSN. SR legislatívne upraví vnútroštátne procesné právne pravidlá tvorby pozičných dokumentov k rozhodovaciemu procesu v EÚ, ako aj pravidlá spolupráce štátnych orgánov v tejto oblasti, vrátane úpravy ústavného schvaľovania medzinárodných zmlúv, ktorých stranou je Európske spoločenstvo alebo EÚ. 
V spore o Sústavu vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros v nadväznosti na ukončené rokovania troch pracovných skupín - Právnej pracovnej skupiny, Pracovnej skupiny pre vodohospodárske, ekologické, plavebné a energetické otázky a Pracovnej skupiny pre ekonomické otázky - slovenská strana predloží maďarskej návrh dohody o implementácii rozsudku Medzinárodného súdneho dvora z r. 1997, o ktorom plánuje viesť s maďarskou stranou intenzívne rokovania. Je eminentným záujmom SR uzavrieť s HU čo najskôr dohodu, ktorá bude implementovať rozsudok Medzinárodného súdneho dvora a zároveň bude naplnením cieľov Zmluvy o výstavbe a prevádzke SVD Gabčíkovo/Nagymaros z roku 1977. 

3.2. Konzulárna oblasť
	Špecifický charakter a stálosť úloh konzulárnej služby je daný článkom 5 Viedenského dohovoru o konzulárnych stykoch a paragrafom 14/2/a kompetenčného zákona (č. 575/2001 Z. z.), podľa ktorého MZV zabezpečuje ochranu práv a záujmov občanov SR v zahraničí. V budúcom roku bude konzulárna služba plniť niekoľko nových úloh za predpokladu, že na úrovni EÚ bude schválený návrh nariadenia EP a Rady o malom pohraničnom styku. 
	Konzulárnu pomoc občanom SR budú naďalej poskytovať zastupiteľské úrady SR v zahraničí v spolupráci s konzulárnym odborom MZV SR. Počet občanov, ktorí sa nachádzajú, žijú a pracujú za našimi hranicami, sa v posledných rokoch výrazne zvyšuje a tým narastá aj potreba pomoci občanom, ktorí sa v cudzine ocitnú v núdzi. Štatistické údaje potvrdzujú tento dlhodobý trend. 
	V zmysle zákona č. 474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí štátnu politiku starostlivosti a podpory krajanov od 1. januára 2006 vykonáva Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí. Slovákom v zahraničí je každá osoba, ktorá nemá trvalý pobyt na území SR a je buď občanom SR, alebo má slovenskú národnosť a uchováva si národné povedomie. Žiadosti o priznanie postavenia Slováka žijúceho v zahraničí bude prijímať buď priamo Úrad alebo zastupiteľský úrad SR, ktorý ich na Úrad postúpi.
	V rámci európskej susedskej politiky bude Slovenská republika venovať osobitnú pozornosť vízovým vzťahom s krajinami východnej Európy, medzi ktorými majú prioritné postavenie Ruská federácia a Ukrajina. Prioritnými v tejto oblasti budú tiež krajiny západného Balkánu, a to najmä Srbsko, Čierna Hora, Bosna a Hercegovina a Macedónsko. Voči Ruskej federácii uplatňuje Slovenská republika v zmysle rozhodnutia vlády SR z 15. marca 2000, v súvislosti s harmonizáciou vízovej politiky s vízovou politikou EÚ, štandardný vízový režim. Tento režim zjednodušuje Dohoda o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických a služobných pasov (15. 3. 2000) a Dohoda o zjednodušení vízového režimu pre určené kategórie občanov (31. 10. 2001). V rámci harmonizácie vízovej politiky zaviedla Slovenská republika dňa 28. 6. 2000 vízový režim aj s Ukrajinou. Vízový režim bol rovnako ako s Ruskou federáciou následne zjednodušený Dohodou medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických a služobných pasov (28. 6. 2000) a Dohodou medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o liberalizácii vízového režimu (1.3.2001). V súčasnosti sú na základe uznesenia vlády SR č. 310/2005 a č. 439/2006 ukrajinským občanom udeľované tranzitné a krátkodobé víza bez poplatku. Toto opatrenie bude aplikované až do prijatia rozhodnutia Rady EÚ podľa čl. 3 ods. 2 Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k EÚ, t.j. do vstupu SR do Schengenského priestoru.
	Svoje záujmy vo vízovej oblasti si Slovenská republika v prípade Ruskej federácie a Ukrajiny uplatňuje aj na úrovni Európskej únie. SR sa bude podieľať na implementácii dohôd medzi Európskou úniou a uvedenými štátmi o uľahčení vízového režimu. 
	Vo vzťahu k uvedeným štátom západného Balkánu (okrem Albánska) Slovenská republika uplatňuje na základe uznesení vlády SR č. 557, 571 a 579 z 21.6.2006 asymetrický vízový režim, t. zn. ich štátnym občanom sú udeľované tranzitné a krátkodobé víza bez poplatku a občania SR môžu vstupovať na ich územie bez víz. Bezplatné udelenie dlhodobého víza týmto občanom je podmienené preukázaním trvalého pobytu na území domovského štátu a príbuzenského pomeru s osobami s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky. Tieto opatrenia budú tak, ako v prípade Ukrajiny, aplikované až do prijatia rozhodnutia Rady EÚ podľa čl. 3 ods. 2 Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k EÚ, t. zn. do pristúpenia SR k Schengenskej dohode.
	Trend zjednodušovania vízového režimu EÚ s krajinami predstavujúcimi priority zahraničnej politiky Slovenskej republiky bude pokračovať aj v roku 2007. Pôjde predovšetkým o presadenie návrhu na celoplošné zavedenie vízového poplatku za schengenské víza vo výške 35 EUR pre krajiny západného Balkánu (Albánsko, Macedónsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko a Čierna Hora) a časť krajín zaradených do Európskej susedskej politiky (Ukrajina, Bielorusko, Moldavsko) po všeobecnom zvýšení poplatku na 60 EUR (francúzska iniciatíva); presadenie vyššie uvedeného návrhu u vybratých kategórií občanov krajín južného Kaukazu (Gruzínsko, Arménsko, Azerbajdžan) a zváženie uzatvorenia bilaterálnej dohody s Ukrajinou o pohybe osôb cez štátnu hranicu v rámci malého pohraničného styku, na základe ktorej by občania Ukrajiny žijúci v hraničných oblastiach mohli na územie SR vstúpiť a pohybovať sa na ňom do určenej vzdialenosti bez víz, za predpokladu, že na úrovni EÚ bude schválený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o malom pohraničnom styku. 
	Dôležitými úlohami SR v roku 2007 týkajúcimi sa vízovej oblasti bude aj vyvíjanie aktivít s cieľom dosiahnutia recipročného bezvízového alebo zjednodušeného vízového styku zo strany USA, Kanady a Austrálie a presadzovanie záujmov Slovenskej republiky na rokovaniach EÚ s tretími krajinami formou uplatňovania príslušných návrhov, pripomienok a výhrad.
	Budovanie siete konzulárnych úradov SR vedených honorárnym konzulárnym úradníkom bude pokračovať na základe koncepcie jej rozširovania na roky 2003 až 2007. Prioritou je vznik honorárnych konzulátov SR v krajinách a oblastiach, kde SR nemá zriadené diplomatické alebo konzulárne zastúpenie. Úrady budú plniť úlohy zamerané na rozvoj obchodno-ekonomickej spolupráce a podnikania, rozvoj turistických, kultúrnych, vzdelávacích, vedeckých a športových vzťahov SR s prijímajúcimi štátmi a vykonávať vyhradené konzulárne funkcie, vrátane konzulárnej pomoci občanom SR v núdzi.
V priebehu roku 2007 sa očakáva otvorenie honorárnych konzulátov: Haiti – Port-au-Prince, Helénska republika – Pireus a Chania, Taliansko – Forli, Francúzska republika – Nancy, Toulouse a Grenoble, Ukrajina – Odesa, Ruská federácia – Krasnojarsk, Arménsko – Jerevan, Indonézska republika – Denpasar, Marocké kráľovstvo – Casablanca, JAR – Kapské mesto, Zimbabwe –Harare.

3.3. Slováci žijúci v zahraničí
	MZV SR bude spolupracovať na príprave a vypracovaní Stratégie starostlivosti Slovenskej republiky o Slovákov žijúcich v zahraničí, gestorom ktorej je Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí.  Bude taktiež participovať na vypracovaní Správy o starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí za rok 2006 a programe spolupráce na rok 2008, ako aj na príprave a organizácií podujatí organizovaných Úradom pre Slovákov žijúcich v zahraničí, akými sú stretnutie Stálej konferencie Slovákov žijúcich v zahraničí a Dni zahraničných Slovákov roku 2007. MZV SR sa bude zúčastňovať na práci medzirezortnej komisie pre schvaľovanie projektov na podporu Slovákov žijúcich v zahraničí, práci Medzirezortnej komisie pre výber lektorov a učiteľov slovenského jazyka v zahraničí a Medzirezortnej komisie pre schvaľovanie štipendií vlády SR pre rozvojové krajiny a pre krajanov, na práci Medzivládnej slovensko-maďarskej komisie pre národnostné menšiny, ako aj na aktivitách Medzivládnej slovensko-ukrajinskej komisie pre národnostné menšiny, školské, vedecké a kultúrne styky. Konzulárny odbor MZV SR bude do 31. decembra 2007 spolupracovať pri evidencii preukazov zahraničných Slovákov. MZV SR bude naďalej monitorovať a analyzovať postavenie a situáciu slovenských menšín a krajanských komunít v zahraničí a pomáhať krajanským komunitám v zahraničí prostredníctvom zastupiteľských úradov a Slovenských inštitútov v zahraničí. Bude taktiež zabezpečovať distribúciu remitendy slovenských periodík krajanom.

4. Informačná činnosť a prezentácia zahraničnopolitických aktivít SR 
Prioritami prezentácie aktivít SR a činnosti MZV SR v zahraničných a domácich médiách bude pôsobenie SR na poste nestáleho člena Bezpečnostnej rady OSN, na pozícii predsedníctva Vyšehradskej skupiny (V 4), začiatok predsedníctva SR vo Výbore ministrov Rady Európy, členstvo SR v EÚ a NATO a vstup SR do Schengenského priestoru.
MZV SR bude pokračovať v informačnej projekcii Slovenska vo svete so zámerom na politickú, ekonomickú, obchodnú a kultúrnu sféru prostredníctvom zastupiteľských úradov, ako aj médií v krajinách pôsobenia. V rámci napĺňania národno-štátnych záujmov bude informačná a propagačná činnosť zameraná na reálie našej krajiny, exportné výrobky, možnosti kooperácie, schopnosť absorbovať zahraničné investície, atraktívnosť turistických destinácií, liečebných a rekreačných možností v SR.
Oficiálna internetová stránka MZV SR a ZÚ sa bude aktualizovať a dopĺňať, aby mohla slúžiť praktickým potrebám nielen zahraničných partnerov, ale aj turistom a iným užívateľom vrátane zahraničných médií.

5. Budovanie zastupiteľskej siete SR v zahraničí a personálna politika
	Vstup SR do EÚ a NATO, ako aj jej zvolenie za nestáleho člena Bezpečnostnej rady OSN, zvýšili nároky na odbornú spôsobilosť zamestnancov slovenskej zahraničnej služby. Rezort diplomacie musí tejto skutočnosti prispôsobiť nielen svoje zastúpenie v zahraničí, zefektívniť využívanie svojich interných kapacít v oblasti personálnej politiky, ale aj zabezpečiť kontinuálne zvyšovanie kvalifikačnej úrovne svojich zamestnancov v zmysle platných zákonov. Z tohto pohľadu základným faktorom v oblasti personálnej politiky pri budovaní zastupiteľskej siete SR v zahraničí bude v nasledujúcom období predovšetkým presadzovanie štátnych záujmov SR v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR a prioritami zahraničnej politiky s prihliadnutím na ciele Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ.
	MZV SR uskutoční komplexné posúdenie súčasného stavu rezortu. Na základe procesného, hospodárskeho, organizačného, funkčného, personálneho a informačného auditu zavedie v rokoch 2007 – 2008  systémové zmeny v rezorte. Výsledkom zmien bude optimalizácia procesov a zavedenie systému dlhodobého zlepšovania kvality a fungovania Ministerstva zahraničných vecí.
	Integrálnou súčasťou týchto zmien bude v roku 2007 prehodnotenie siete ZÚ v zahraničí. Rotácia zamestnancov medzi ústredím a zahraničím bude aj naďalej považovaná za nutný predpoklad ich ďalšieho kariérneho rastu.
	V rámci potreby neustálej profesionalizácie zahraničnej diplomatickej služby SR bude osobný úrad ministerstva venovať zvýšenú pozornosť kontinuálnemu a systematickému zvyšovaniu odbornej úrovne zamestnancov MZV SR. Za týmto účelom bude i naďalej zabezpečovať realizáciu systému celoživotného vzdelávania zamestnancov rezortu a venovať zvýšenú pozornosť jazykovému vzdelávaniu formou interných a externých jazykových kurzov. 
	Úspešné budovanie diplomatického zboru SR ako členskej krajiny EÚ a NATO si vyžaduje pokračovať aj vo vytváraní takých legislatívnych, pracovno-právnych, finančných a sociálnych podmienok pre jeho činnosť, ktoré budú porovnateľné s európskym štandardom. V tomto zmysle bude vypracovaný aj zákon o zahraničnej službe, ktorý jednotným, uceleným a koherentným spôsobom bude regulovať zahraničnú službu v aplikačnej praxi.
	V súvislosti so vstupom SR do EÚ sa aj v r. 2007 predpokladá zvýšenie počtu uchádzačov o zamestnanie v štruktúrach medzinárodných organizácií, predovšetkým o posty v Európskej komisii, respektíve v iných štruktúrach EÚ. Súčasne sa predpokladá aj rozšírenie personálnej agendy, ktorá bezprostredne súvisí s vysielaním národných expertov a národných zástupcov SR do štruktúr EÚ, a to v úzkej spolupráci s kompetentnými útvarmi EÚ a ministerstva vrátane spolupráce s osobnými úradmi a útvarmi európskych záležitostí ostatných orgánov štátnej správy SR. Cieľom tohto snaženia bude, aby celý proces bol efektívny, rýchly a produktívny a to aj z hľadiska zabezpečenia funkčnosti slovenskej zahraničnej služby.
	MZV SR sa bude aj v r. 2007 podieľať na odbornej príprave potenciálnych ľudských zdrojov pre potreby rezortu. V tejto oblasti bude ministerstvo naďalej spolupracovať na zmluvnom základe s vybranými vysokými školami a univerzitami, ktorých absolventi môžu nájsť uplatnenie v zahraničnej službe. Rezort zahraničných vecí bude poskytovať týmto študentom možnosť vykonania krátkodobých odborných stáží na jednotlivých odborných útvaroch ministerstva a na vybraných ZÚ SR v zahraničí. Spolupráca bude v rámci možností MZV SR pokračovať aj pri zabezpečovaní konzultantov z radov zamestnancov ministerstva pri písaní záverečných diplomových prác študentov, poskytovaní lektorov pre odprednášanie aktuálnych tém o zahraničnej politike, či v aktívnom participovaní v skúšobných komisiách pri štátnych záverečných skúškach.