Title: Materiál
Author: MPSVaR
Last saved by: agenda0

S p r á v a
o priebehu a realizácii
Národného akčného plánu pre ženy v SR v roku 2000

Vyhodnotenie plnenia jednotlivých princípov
Národného akčného plánu pre ženy v Slovenskej republike
 za rok 2000

Úvod

Napriek neustálej snahe Koordinačného výboru pre problematiku žien upozorňovať na problematiku rodovo podmienenej nerovnosti príležitostí žien a mužov v rôznych oblastiach života spoločnosti, nepodarilo sa v roku 2000 výrazne pokročiť v zavedení rodovej optiky do diskusií výkonných vládnych a politických orgánov a mimovládnych organizácií o politických, ekonomických, sociálnych, spoločenských a kultúrnych otázkach a stimulovať adekvátne vysokú účasť žien na týchto diskusiách. Nepostúpilo sa výraznejšie ani v odstraňovaní stereotypov a predsudkov o zastúpení žien v mocenských a rozhodovacích štruktúrach, hlavne v politickej a hospodárskej oblasti. Nepodarilo sa tiež dosiahnuť, aby si predstavitelia moci na Slovensku uvedomili, akú veľkú dôležitosť prikladajú vyspelé demokratické krajiny sveta problematike žien a rovnosti príležitostí žien a mužov. Tomu primerane v týchto krajinách pracuje aj ”národný mechanizmus” pre pozdvihnutie problematiky žien na najvyššej možnej úrovni štátnej moci.

Vzhľadom na pretrvávanie stereotypov v našej spoločnosti vo vzťahu k problematike žien a ich postaveniu v spoločnosti, vo vzdelávaní, v prístupe žien do rozhodovacích procesov, do politiky, do riadenia spoločnosti je nutné konštatovať vysokú aktuálnosť práce v oblasti rovnoprávnosti a rovnosti príležitostí. 

Dosiahnutie rovnoprávnosti žien a mužov „de facto“ je dlhodobým cieľom aktivít vládnych a mimovládnych organizácií, činných v oblasti problematiky žien. Fenomén rovnoprávnosti sa dotýka nielen žien, ale rovnako žien a mužov a teda je celospoločenskou záležitosťou. Preto aktuálnym  cieľom všetkých, ktorí sú zapojení do realizovania úloh Národného akčného plánu pre ženy v SR (ďalej len „NAP“) bude v nasledujúcich rokoch zapájať do svojich aktivít čo najviac aj mužskú časť populácie. Hlavná filozofia EÚ v problematike žien a rovnosti príležitostí žien a mužov, vyjadrená v politike a prioritách EÚ, je proces „mainstreaming“, ktorý je prierezovou záležitosťou. Tento proces je nutné zaviesť, koordinovať a vyhodnocovať. Túto úlohu plní národný  mechanizmus  pre problematiku žien a rovnosť príležitostí žien a mužov, ktorý tvorí ústredné a kontrolné centrum tohoto procesu. 

Úlohou procesu „mainstreaming“ (hlavné prúdenie) je dosiahnuť, aby sa rovnosť rodov stala bežnou súčasťou každej aktivity, každého rozhodnutia a opatrenia na všetkých úrovniach rozhodovania v spoločnosti. Pokiaľ toto nie je realitou, dovtedy bude mať význam napĺňanie princípov NAP osobitným obsahom v záujme zlepšenia postavenia žien na Slovensku. 

			
Princíp I.  Realizovať v praxi v právnom systéme zakotvené rovnoprávne postavenie ženy v rodine, zamestnaní a v spoločnosti

Opatrenia na riešenie
1.	Trvalo presadzovať a monitorovať dodržiavanie občianskych a ľudských práv žien.
2.	Dôslednejšie zabezpečovať  členenie  štatistických údajov podľa  pohlavia.
3.	Presadzovať sprísnenie dohľadu nad bezpečnosťou pracovných podmienok žien.
4.	Vytvárať podmienky ženám pri hľadaní ich pracovného uplatnenia, a to najmä tým, ktoré vzhľadom na vek, zdravotný stav, povinnosti v rodine a iné faktory majú problémy s uplatnením na trhu práce.
5.	Podporovať rozvoj služieb na zabezpečenie chodu domácnosti (najmä výchova a opatrovanie detí) v rodinách žien aktívnych v politike, resp. vo vedúcich funkciách u zamestnaných podnikateliek a podnikateľov.
6.	Zvyšovať právne vedomie žien v  oblasti ochrany práce,  pracovného a rodinného práva.
7.	Podporovať  zriadenie  inštitútu „ombudsmana“ zameraného na ochranu zabezpečovania  ľudských práv  vo všetkých  oblastiach. 
8.	Doplniť  legislatívu o zodpovednosť obcí  za rozvoj  bývania  v spravovanom území a o zmeny  týkajúce sa daní tak, aby mali obce  možnosť  príjem z daní investovať  do zabezpečenia  bývania občanov  ako aj do sektoru služieb,  osobitne služieb pre  ženy  a  rodiny. 
9.	Legislatívne upraviť riešenie  bytových náhrad  pri rozpade  manželstva, poskytovanie príspevkov na bývanie  a  ekonomických nástrojov bytovej politiky.
10.	Doplniť legislatívu o možnosť ženy používať po uzatvorení manželstva rodné priezvisko aj priezvisko manžela súčasne.

Za rok 2000 možno v zhode s predchádzajúcim hodnoteným obdobím konštatovať, že postavenie žien na Slovensku v rámci platnej legislatívy je rovnoprávne. Všetky legislatívne normy, ktoré boli prijaté v priebehu roka 2000 ako aj v predchádzajúcom období neobsahovali časti, ktoré by pôsobili diskriminačne z rodového aspektu. Problém predstavuje fakt, že v niektorých prípadoch ženy svoje existujúce práva z dôvodu nerovnosti príležitostí jednoducho nedokážu alebo nemôžu realizovať. Veľká časť spoločnosti, vrátane riadiacich štruktúr si ešte stále neuvedomuje, že rovnosť príležitostí môže znamenať rôznosť podmienok v záujme vytvorenia príležitosti pre realizáciu existujúceho práva.

V bežnom živote existujú mnohé príklady diskriminačného zaobchádzania, vyplývajúce z histórie, tradícií, stereotypov v hodnotení mužskej a ženskej roly v spoločnosti, v rodine, na trhu práce. Podstatou snaženia nie je dosiahnuť rovnakosť, ale rovnosť práv a príležitostí. V súčasnosti preferované využitie potenciálu žien prevažne iba v súkromnej sfére predstavuje straty pre sféru verejnú, kde práve inakosť žien môže vnášať nový prvok do rozhodovania spoločnosti a riadiacich procesov. Spoločenské ovzdušie u nás sa zatiaľ ešte nedopracovalo k základnej téze, ktorá platí pre modernú spoločnosť, a to že nerovnováha v spoločenskom statuse žien a mužov je nevýhodou a stratou ako pre mužov, tak aj pre ženy a v konečnom dôsledku pre celú spoločnosť. Zostáva teda úlohou celospoločenského významu zlepšiť postavenie žien vo všetkých oblastiach a úrovniach spoločnosti. 
Na príprave Koncepcie rovnosti príležitostí, ako samostatného dokumentu, posúvajúceho riešenie problematiky rovnosti rodov na kvalitatívne vyššiu úroveň, pracoval v roku 2000 Odbor rovnosti príležitostí MPSVR SR.  Koncepcia rovnosti príležitostí bola schválená vládou SR v marci 2001.

1. Podľa MS SR v roku 2000 nebola podaná žiadna sťažnosť na porušenie práva na rovnosť žien v občianskom, pracovnom alebo rodinnom živote na Európsky súdny dvor pre ľudské práva v Štrasburgu. 

2. Podľa údajov zo Štatistického úradu SR hľadisko pohlavia sa uplatňuje pri pravidelnom zisťovaní demografických údajov, kde sú všetky údaje triedené podľa pohlavia, niektorých ukazovateľov nezamestnanosti (zamestnanosť a priemerná mesačná mzda v členení podľa hlavných tried zamestnaní, vzdelania, veku, krajov a odvetvia), niektorých údajov o vzdelaní (počet absolventiek jednotlivých typov škôl). Okrem toho ŠÚ SR zhromažďuje aj údaje z iných rezortov ako napr. počet odsúdených žien, chorobnosť žien a pod. V rámci možností (hlavne finančných) ŠÚ SR prezentuje snahu o postupné rozširovanie zisťovania informácií z rodového hľadiska vo svojich bežných štatistických činnostiach. „Prieskum  využitia času“ (Time use survey) by bol veľmi užitočným nástrojom pre posun v analyzovaní mnohých rodovo saturovaných ukazovateľov (neplatená práca v domácnosti, jej rozdelenie a charakter činností, časové faktory a pod). 
V rámci rezortov sa používajú personálne programy, súčasťou ktorých je evidencia a aktualizácia štatistických údajov a prehľadov v členení na mužov a ženy.

3. MPSVR SR je v zmysle zákona č. 347/1990 Zb. o organizácii, ministerstiev a ostatných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov ústredným orgánom štátnej správy SR, okrem iného aj pre pracovnoprávne vzťahy, mzdy a iné odmeny za prácu a inšpekciu práce. Znamená to, že MPSVR SR na základe citovaného zákona a zákona o inšpekcii práce je ústredný orgán štátnej správy, ktorý určuje a uskutočňuje politiku ochrany práce a prostredníctvom Národného inšpektorátu práce, ktorého činnosť riadi a kontroluje a ktorý zabezpečuje plnenie celospoločenských úloh v tejto oblasti.

V priebehu   roka   2000  MPSVR  SR   pracovalo   na  príprave  zmien  a  doplnkov zákona  č. 330/1996 Z. z. o  bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, zákona, ktorý NR SR schválila 28. marca 2001. Zákonom sa implementujú smernice Rady č.89/391/EHS o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zamestnancov pri práci a vytvoril sa   legislatívny základ štandardu existujúceho v štátoch Európskej únie na úseku bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.

Na úrovni zamestnávateľských subjektov zákon ukladá povinnosti zamestnávateľom oboznamovať pravidelne, zrozumiteľne a preukázateľne zamestnancov, vrátane osobitných skupín zamestnancov s právnymi a ostatnými predpismi na zaistenie bezpečnosti a ochrany  zdravia pri práci (BOZP), so zásadami bezpečnej práce, bezpečného správania sa na   pracovisku a s bezpečnými pracovnými postupmi a overovať ich znalostí, oboznamovanie zamestnancov sa musí uskutočňovať najmenej raz za dva roky.

Podľa dikcie ustanovení zákona oboznamovanie sa týka všetkých zamestnancov, vrátane osobitných skupín zamestnancov. Osobitnými skupinami zamestnancov sa na účely zákona rozumejú tehotné ženy, matky do konca deviateho mesiaca po pôrode a ženy, ktoré dojčia.
  
Zamestnávateľ má tiež povinnosť poskytnúť všetkým zamestnancom potrebné informácie o nebezpečenstvách a ohrozeniach ktoré sa pri práci a v súvislosti s ňou môžu vyskytnúť, o výsledkoch posúdenia rizika, o preventívnych a ochranných opatreniach, ktoré boli vykonané na zaistenie BOZP a o ďalších opatreniach súvisiacich s vykonávanou  prácou ako aj umožniť zamestnancom zúčastňovať sa na riešení problematiky BOZP.

V roku 2000 bola prostredníctvom NIP v oblasti bezpečnosti a ochrany pri práci plnená celoslovenská úloha „Poskytovanie a používanie osobných ochranných pracovných prostriedkov (OOPP). V rámci úlohy bolo preverených 295 subjektov, pričom bolo zistených 3 466 nedostatkov (v priemere 11,75 nedostatku na preverovaný subjekt). V čase previerok preverované organizácie zamestnávali zamestnancov v pomere 57% mužov a 47% žien. Pritom však počet zamestnancov, ktorým neboli poskytnuté OOPP bol v pomere 21% mužov a 79% žien. Z uvedeného vyplýva, že kontrola plnenia úloh OOPP je pre ženy dôležitou otázkou v rámci ochrany ich zdravia a bezpečnosti a je nutné ju priebežne a dôsledne plniť. Okrem uvedenej úlohy s celoslovenským záberom realizovali krajské inšpektoráty práce krajské úlohy so zameraním na pracovné podmienky žien, resp. vykonali previerky v odvetviach a podnikoch zamestnávajúcich v prevažnej miere ženy.

Národný inšpektorát práce navrhuje hodnotenú úlohu preformulovať: Presadzovať dodržiavanie predpisov BOZP a pracovných podmienok žien. V trojročných intervaloch vykonávať celoslovenské previerky zamerané na pracovné podmienky žien.

4. Doterajšia platná úprava v čl. III. Základných zásad Zákonníka práce vylučuje diskrimináciu fyzických osôb podľa pohlavia a veku a v zmysle čl. VII. ženy majú právo na rovnaké postavenie v práci ako muži. Ženám sa zabezpečujú pracovné podmienky, umožňujúce im účasť na práci nielen s ohľadom na ich fyziologické predpoklady, ale najmä s ohľadom na ich spoločenskú funkciu v materstve, pri výchove detí a pri starostlivosti o ne. Uvedené zásady boli premietnuté aj do návrhu nového Zákonníka práce a tie, ktoré sa týkajú diskriminácie boli výrazne posilnené aj vzhľadom na nepriamu diskrimináciu, a to už aj pri vstupe do zamestnania v rámci predzmluvných vzťahov ako aj postihov pri porušení predpisov.

Táto problematika sa začala dôraznejšie riešiť aj prijatím Národného plánu zamestnanosti (NPZ),  schváleným uznesením vlády SR č. 908/2000, ktorým bol zavedený rad opatrení, ktoré by mali v značnej miere prispieť k optimalizácii postavenia žien na trhu práce. 

V rámci I. piliera  zameraného na zlepšenie zamestnateľnosti je to opatrenie č.7 nasmerované na rizikové skupiny, vrátane žien po materskej dovolenke, cieľom ktorého je venovať im v NÚP zvýšenú pozornosť pri sprostredkovaní zamestnania, poradenskej činnosti, vyhľadávaní voľných miest v rekvalifikácii a v ďalších opatreniach aktívnej politiky trhu práce. K optimalizácii postavenia žien prispievajú aj ďalšie opatrenia tohto piliera, smerujúce k zvyšovaniu pružnosti pracovnej sily ďalším vzdelávaním (opatrenie č.4), uplatňovaním rekvalifikácie (opatrenie č.6), uplatňovaním  nových nástrojov aktívnej politiky trhu práce (opatrenie č. 17).

V II. pilieri rozvoj podnikania je v rámci zvyšovania možnosti uplatnenia sa žien na trhu práce  naformulované opatrenie č.3, zamerané na vypracovanie krajských programov a projektov zamestnanosti a iniciovanie tvorby inštitucionálnych a personálnych predpokladov na realizáciu prípravy a uplatňovania regionálnych a miestnych programov vytvárania pracovných miest.

III. pilier podpora prispôsobivosti podnikov a ich zamestnancov z hľadiska  vytvorenia priaznivejších podmienok a rastu zamestnanosti  žien v opatrení č.1 si kladie za cieľ vytvárať podmienky pre uplatňovanie moderných foriem organizácie práce a pružných foriem pracovného času, umožňujúce vyššiu prispôsobivosť potrieb zamestnávateľov a zamestnancov (skracovanie pracovného času, pružný pracovný čas, územná mobilita za prácou a pod.).

Posilnenie politík rovnakých príležitostí  rozpracované v 6 opatreniach IV. piliera sleduje problematiku žien na trhu práce a v rodine vyčerpávajúcim spôsobom. Ciele opatrení:
Opatrenie č.1 je zamerané na zabezpečovanie zvýšeného uplatňovania právnych a inštitucionálnych nástrojov a mechanizmov na odstránenie prejavov diskriminácie.
Opatrenie č.2 je zamerané na postupné vyrovnávanie rozdielov v zastúpení mužov a žien v jednotlivých sektoroch hospodárstva a v jednotlivých povolaniach a profesiách a na rozširovanie možnosti pracovného uplatnenia žien vo vedúcich funkciách.
Opatrenie č.3  je zamerané na oblasť podpory aktivít, ktoré by mali prispieť k odstraňovaniu rozdielov v odmeňovaní mužov a žien.
Opatrenie č.4 je zamerané na uľahčovanie prístupu k zamestnaniu a jeho vykonávanie občanom, starajúcim sa o deti a o odkázaných členov rodiny, vrátane vytvorenia podmienok na obnovenie ich kvalifikácie v prípade ich návratu do práce
Opatrenie č.5 by malo zabezpečiť rozvoj siete škôl realizujúcich vzdelávanie v rámci druhej šance prostredníctvom škôl pre mladých bez kvalifikácie, dlhodobo nezamestnaných, starších pracovníkov, ženy znovu nastupujúce na trh práce po materskej dovolenke a pod.

Národný akčný plán pre ženy v SR v mnohom korešponduje s týmto o 4 roky neskôr prijatým materiálom a v rámci plnenia môžu vytvárať synergický efekt navzájom sa posilňujúcich opatrení.
	
V rámci praktických aktivít pri vytváraní podmienok, ktoré ženám uľahčujú nástup na trh práce v roku 2000 boli uskutočnené rekvalifikačné kurzy, doškolenia, motivačné kurzy, poradensko–psychologické kurzy na odstraňovanie psychických bariér pri hľadaní a uplatnení sa v zamestnaní a mnohé ďalšie aktivity. Viaceré kluby práce pri NÚP sa zaoberali zamestnanosťou žien ako špecifickou problematikou

Napríklad to boli tieto konkrétne aktivity:
OÚP Turčianske Teplice realizoval kurz „Nová profesionálna orientácia“ v spolupráci so združením K.A.B.A., ktorého sa zúčastnilo 7 žien a 6 mužov. KÚ Košice prostredníctvom OOSV realizoval informačnú a vyhľadávaciu činnosť pre ženy, ochotné pracovať ako opatrovateľky alebo zabezpečovať osobnú asistenciu, NÚP Košice realizoval v spolupráci s CPPS program pre dlhodobo evidované nezamestnané ženy „Ako začať znova“ a komplexný poradensko vzdelávací program v spolupráci so združením CEPAC Slovensko a RPIC Trebišov. CPPS Prešov poskytol pomoc pri získavaní zručností potrebných pre získavanie zamestnania (uchádzania sa o zamestnanie). OÚP Poprad organizoval rekvalifikačné kurzy v počte 12 (zúčastnilo sa ich 118 žien), okrem iných aj pod názvom „Obnova a rozvoj zamestnaneckých zručností a škola marketingu a cestovného ruchu“, v tomto kurze bolo 11 žien a 5 mužov. 

OÚ Stará Ľubovňa realizoval poradenský program pre ženy so ZPS  (11 žien). OÚP Námestovo vytvoril v rámci VPP 272 pracovných miest pre dlhodobo nezamestnané ženy. OÚP Poprad realizoval  projekt „Krátkodobý program podpory zamestnanosti mladých ľudí vo veku 18-26 rokov (21 žien), ktorého hlavným cieľom bolo predchádzať dôsledkom dlhodobej nezamestnanosti. OÚ Nové Mesto nad Váhom v spolupráci s CPPS a Ligou pomoci nezamestnaným ženám poskytli pomoc 23 ženám. V rámci rekvalifikačných kurzov, realizovaných OÚP Prešov bola 48% účasť žien, v rámci 4 búrz práce našlo zamestnanie 133 žien, čo bola 9% úspešnosť. OÚP v Starej Ľubovni venoval ženám osobitnú pozornosť. Okrem rôznych analýz a poradenstva pre nezamestnané ženy venoval pozornosť aj zamestnaným ženám pri riešení konkrétnych problémov, ako problémy s nevyplácaním miezd, zvyšovaním noriem pri úkolovej mzde, ale aj problémy s ponižujúcim a vulgárnym správaním zo strany zamestnávateľov.

Hoci v priemere nezamestnanosť žien nie je vyššia ako nezamestnanosť mužov, v mnohých okresoch vznikajú ťažko riešiteľné problémy v prípadoch, ak v okrese nie sú prevádzky, ktoré nekorešpondujú s kvalifikačnou štruktúrou a záujmami nezamestnaných žien. Často súkromní zamestnávatelia v minimálnej miere umožňujú zmenu pracovnej doby, napriek tomu, že zákonník práce to dovoľuje.

5. Osobitná podpora žien  v politike a na riadiacich postoch v záujme uľahčenia zosúladenia rodinných a pracovných resp. verejných povinností nebola v hodnotení za rok 2000 zaznamenaná ani v jednom prípade. Podpornú sieť pre tieto ženy v prevažujúcej miere zabezpečuje rodina a sieť predškolských a mimoškolských zariadení (jaslí, MŠ a školských družín). Ani na všeobecnej úrovni podpora zriaďovania služieb pre domácnosť sa nestala prioritou. Je to však dôležitou otázkou malého podnikania, ktoré je najčastejšie doménou žien. Otázka podpory podnikania žien je súčasťou princípu III.

6. Na zvyšovaní právneho vedomia žien, najmä v oblasti rodinného práva, sa významne podieľajú Odbory sociálnych vecí na úrovni okresov a krajov. Viaceré okresné úrady poriadajú pre zástupcov miest a obcí výklady nových resp. novelizovaných zákonov, hlavne v sociálnej oblasti. V oblasti ochrany pri práci Národný inšpektorát práce participuje poskytovaním bezplatného poradenstva a konzultácií priamo počas výkonu inšpekcie práce v organizáciách alebo v rámci konzultačných hodín na jednotlivých inšpektorátoch. Zvyšovať právne vedomie v predmetnej oblasti je aj cieľom projektu WISH z programu Leonardo da Vinci. 

7. V SR sa novelou Ústavy SR vytvorili podmienky pre zriadenie inštitútu ombudsmana (verejného ochrancu práv), ktorý sa bude podieľať na ochrane základných práv a slobôd fyzických a právnických osôb pri konaní, rozhodovaní alebo nečinnosti orgánov verejnej správy, ak bude ich konanie, rozhodovanie alebo nečinnosť v rozpore s právnym poriadkom alebo princípmi demokratického a právneho štátu. Jeho právomoci a postavenie budú špecifickejšie stanovené formou osobitného zákona, ako to predpokladá aj ústavné splnomocnenie. Expertná skupina pre problematiku žien v rozhodovacom procese  Koordinačného výboru pre problematiku žien vyvíja aktivity v smere ustanovenia ombudsmana aj v oblasti ochrany práv žien. ORP MPSVR sa snaží presadiť zriadenie inštitúcie „Ombudsmana pre rovnaké zaobchádzanie“. Jeho úlohou by bolo kontrolovať dodržiavanie rovnakých príležitostí mužov a žien v praxi, t.j. rovnaké zaobchádzanie v prístupe k zamestnaniu, odbornej príprave, postupu a pracovným podmienkam.
 
Okrem zriadenia inštitútu ombudsmana, ktorého pôsobnosť sa bude vzťahovať na orgány verejnej správy, sa plánuje zriadenie Centra pre rovnaké zaobchádzanie, ktoré by svojou činnosťou dopĺňal činnosť ombudsmana. Centrum pre rovnaké zaobchádzanie bude okrem monitoringu dodržiavania zásady rovnakého zaobchádzania, analýz, výchovy, vzdelávania a kampaní smerujúcich k predchádzaniu diskriminácie na akomkoľvek základe, vybavovať a prešetrovať podnety týkajúce sa diskriminácie v pracovnoprávnych vzťahoch a pri poskytovaní služieb. Návrh zákona o zriadení Centra pre rovnaké zaobchádzanie spolu s návrhom zákona o rovnakom zaobchádzaní sa v súčasnosti pripravuje pod gesciou podpredsedu vlády SR pre ľudské práva, menšiny a regionálny rozvoj.“

8. V rámci „Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010“ vláda SR uznesením č. 355/2000) stanovila pre MV SR  úlohu „Doplniť do pripravovaného zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov medzi úlohy obcí starostlivosť o rozvoj bývania“. Na základe toho MV SR v roku 2001 predloží novelu zákona č. 369/1990Zb. o obecnom zriadení. Súčasťou navrhovaných riešení v rámci samostatnej pôsobnosti obcí bude aj problematika týkajúca sa starostlivosti obcí o rozvoj bývania. Predmetným uznesením vláda stanovila úlohy aj pre MF SR, ktoré má pripraviť návrh novely zákona č. 317/1992 Zb. o dani z nehnuteľnosti a novelu zákona č.  318/1992 Zb. o dani z dedičstva, dani z darovania, dani z prevodu a prechodu nehnuteľnosti v znení neskorších predpisov. Obe tieto úlohy sú smerované do oblasti posilnenia zdrojov obcí, ktoré by následne boli využívané pre rozvoj bývania.

9. Bytová situácia žien, ohrozovaných manželom alebo bývalým manželom v prípadoch rozpadu manželstva je v súčasnosti často neriešiteľným problémom, nakoľko vo väčšine prípadov vzhľadom na ceny bytov a nedostatok resp. v mnohých oblastiach neexistencia sociálnych bytov neumožňuje žene zabezpečiť bývalému manželovi náhradný byt.
 
V záujme zvýšenia dostupnosti získania bytu boli urobené nasledujúce opatrenia: 
príspevok na bývanie je riešený v zákone o príspevku na bývanie, pričom podmienky poskytovania tohoto príspevku boli upravené s cieľom zvýšiť sumu, ktorou sa prispieva na úhradu časti nákladov súvisiacich s užívaním bytov.
Problematika bytových náhrad je riešená v Občianskom zákonníku. Novela OZ, dotýkajúca sa okrem iného aj bytových náhrad, má byť schválená v roku 2001.

 V oblasti ekonomických nástrojov pre rozvoj bývania bola upravená úverová štruktúra tak, aby zodpovedala jednotlivým príjmovým skupinám obyvateľstva a bol vytvorený dotačný systém pre podporu výstavby nájomných bytov. V oblasti úverovej infraštruktúry boli upravené všetky tri systémy financovania bytovej výstavby. V systéme stavebného sporenia sa obnovil inštitút priateľského sporiteľa. V systéme hypotekárneho úverovania bola zavedená podpora zo strany štátu, smerujúca k obnoveniu hypotekárneho úverovania. Štát k hypotekárnym úverom smerujúcim do oblasti bývania poskytuje štátny príspevok, ktorým sa znižuje úroková sadzba pre fyzické osoby. Novelizáciou legislatívy  k Štátnemu fondu rozvoja bývania boli upravené podmienky tak, aby táto forma štátnej podpory bola určená hlavne pre občanov so strednými príjmami pri obstarávaní bývania do súkromného vlastníctva a na výstavbu nájomných bytov vo verejnom nájomnom sektore ako aj v súkromnom sektore.

10. Otázka používania mena po uzatvorení manželstva je legislatívnou úlohou MV SR, nakoľko sa vzťahuje na zákon o matrikách. Úloha zatiaľ nebola riešená, nakoľko nebola považovaná za prioritu.

Princíp II .   Vytvárať priestor pre osobnú voľbu rozvojových životných stratégií žien v rodine, v zamestnaní a v spoločnosti
Opatrenia na riešenie:
1.	Vytvárať  v širšej miere podmienky  pre  slobodnú voľbu  realizácie  materskej a/alebo profesijnej úlohy  žien. 
2.	Presadzovať nové podmienky poskytovania rodičovského príspevku.
3.	Presadzovať vnútorne konzistentný systém opatrení pre pružný prechod z  aktívneho materstva do pracovnej aktivity vhodnou úpravou pracovno-právnych podmienok pre ženy a podmienok pre doplnenie vzdelania pre ženy.
4.	Presadiť legislatívnu úpravu  určenia minimálnej  výšky  výživného  na maloleté  deti zverené  do opatery matky, resp. otca, zjednodušiť  výplatu  výživného.
5.	Presadzovať  podporu  štátu  pre  viacdetné  rodiny  za podmienky,  že sa rodičia  primerane  starajú o výživu  a  optimálny  vývin  svojich  detí.

Ženy zaujímajú v spoločnosti a v rodine niekoľko rolí, mnohé z nich súčasne. Nárast vzdelanosti žien a zvýšenie participácie žien na trhu práce je sprevádzaný zmenami vo vzorcoch rodinných formácií a reprodukčného správania. 

Štátna rodinná politika sa zameriava na vytváranie prostredia, umožňujúceho realizovanie princípu rovnosti príležitostí žien a mužov. Mnohé opatrenia zo strany štátu však strácajú svoj pôvodný dobrý zámer v strete s  tvrdou realitou ekonomiky a tradičných stereotypov. 

 V súčasnosti sú ženy v SR v politike výrazne podreprezentované.  Tak ako v roku 1999, ani v roku 2000 neboli vytvorené žiadne dočasné podporné opatrenia (viď CEDAW, čl. 4), ktoré by podporili a uľahčili ženám vstup do politiky a na rozhodujúce pozície. Potrebnú hranicu 30% žien v jednotlivých rozhodovacích inštitúciách napr. vláde, NR SR a pod. Slovensko zďaleka nedosahuje.  Či sa tak dosiahne kvótami, ktoré si nemožno zamieňať za kvóty v bývalom režime, či inými podpornými mechanizmami, otázka ostáva naďalej otvorená. Faktom ostáva, že žiadna spoločnosť nemôže byť považovaná za skutočne demokratickú, ak sa na jej vedení podieľa prevažne len jedno pohlavie a ak sa v nej prejavuje nedostatok účasti žien v politike a na rozhodovaní o najdôležitejších otázkach spoločnosti a určovaní vývoja spoločnosti. Rodové stereotypy limitujú možnosť využitia tvorivého potenciálu polovice ľudstva. V hodnotenom roku vznikla iniciatíva MVO pre podporu zvýšenia počtu žien v politike „Fórum žien 2000“. 

1. Zákonník práce obsahuje celý rad ustanovení pre uľahčenie zosúladenia pracovných a rodinných povinností  (skrátenie pracovnej doby, pružnú pracovnú dobu a pod.), ktoré väčšina zamestnávateľských organizácií dodržuje. Vychádzajúc zo strategických cieľov, obsiahnutých v Koncepcii štátnej rodinnej politiky Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR v roku 2000 vyhlásilo nultý ročník sociálneho auditu Rodina a práca. Základným cieľom auditu je motivovať zamestnávateľov, aby vytvárali pracovné podmienky citlivé k rodinným povinnostiam zamestnancov a verejné ocenenie zamestnávateľov, ktorí venujú harmonizácii pracovného a rodinného života svojich zamestnancov systematickú pozornosť. V roku 2000 sa do auditu prihlásilo 40 zamestnávateľských organizácií, 7 ich postúpilo do  finále, ktoré sa vyhodnotí v roku 2001. Medzi hlavnými kritériami auditu nad rámec platnej legislatívy boli napr. tieto opatrenia priaznivé pre rodinu: flexibilná pracovná doba, flexibilná organizácia práce a pracovného miesta, informovanosť o opatreniach na podporu rodiny, zainteresovanosť vedenia, personálny rozvoj vo vzťahu k opatreniam pre rodiny, služby pre rodiny, ako pomoc pri domácich prácach, pomoc s deťmi, podpora starostlivosti, finančná podpora rodín a ďalšie podporné opatrenia.

V priebehu roka 2000 MPSVR SR otvorilo proces príprav pre ratifikáciu Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o rovnakých príležitostiach a rovnakom zaobchádzaní s mužmi pracovníkmi a ženami pracovníčkami so zodpovednosťou za rodinu č. 156 z roku 1981. Tento dohovor má za cieľ zamedziť diskriminácii voči pracovníkom s rodinnými povinnosťami, ktoré sťažujú a obmedzujú týmto pracovníkom možnosti ich prípravy, prístupu, účasti alebo postupu v ekonomickej činnosti, zabezpečuje týmto  pracovníkom možnosť včleniť sa, stať sa resp. zostať integrálnou súčasťou pracovných síl.

2. V priebehu roku 2000 v rámci prípravy materiálu Koncepcia budovania systému štátnej sociálnej podpory boli formulované východiská pre prípravu novej právnej úpravy rodičovského príspevku. MPSVR SR vypracovalo návrh nového zákona o rodičovskom príspevku, ktorý má byť v septembri 2001 predložený na rokovanie vlády SR. Návrh obsahuje aj niektoré systémové zmeny poskytovania rodičovského príspevku. V porovnaní s platným právnym stavom sa navrhuje prísnejšie definovať riadnu starostlivosť o dieťa (napr. absolvovanie preventívnych lekárskych prehliadok, plnenie vakcinačného programu). Ďalej sa navrhuje riešiť aj doteraz otvorenú otázku podpory rodín s dieťaťom v útlom veku, ak charakter práce rodiča (napr. samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré vykonávajú poľnohospodársku výrobu) neumožňuje jeho zárobkovú činnosť prerušiť a tým spravidla aj podľa platného právneho stavu nespĺňa podmienky nároku na rodičovský príspevok. Umožňuje sa súčasne aj skupine osamelých rodičov riešiť náročnosť ich životnej situácie bez toho, aby boli osobitne preferovaní v porovnaní s úplnou rodinou. Dáva šancu všetkým rodičom zvoliť si v danom čase formu podpory, ktorá vyhovuje ich aktuálnym potrebám v čase starostlivosti o dieťa do troch rokov veku. S prihliadnutím na legislatívu EÚ sa navrhuje zohľadniť právo oboch rodičov na rodičovskú dovolenku.

3. V zmysle Zákonníka práce sa ženám zabezpečuje po návrate do práce z MD, aby ich zamestnávateľ zaradil na pôvodnú prácu a pracovisko. Ak táto práca, pracovisko bolo zrušené, zamestnávateľ ich musí zaradiť na inú prácu, zodpovedajúcu pracovnej zmluve.

V rámci návrhu nového Zákonníka práce sa navrhlo upraviť pracovné podmienky tehotných žien. Zamestnávateľovi vyplýva tiež povinnosť starať sa o prehlbovanie kvalifikácie zamestnancov, o jej zvyšovanie. Opatrenia zamerané na starostlivosť o kvalifikáciu zamestnancov a teda v osobitnom prípade aj žien po návrate z MD by sa mali stať súčasťou Kolektívnych zmlúv a kolektívneho vyjednávania.

Z konkrétnych aktivít napr. OÚ Turčianske Teplice v spolupráci s firmou ROBS realizoval aktivity v záujme pružného prechodu z aktívneho materstva do pracovnej aktivity – rekvalifikácie a doškoľovanie.  OÚP Poprad v rámci rekvalifikačných kurzov sa venoval aj problematike obnovy a rozvoja zamestnaneckých zručností.

4. Nová úprava inštitútu výživného má byť súčasťou novo pripravovaných legislatívnych úprav, pričom v roku 2000 prebiehala diskusia, či rodinnoprávne vzťahy, ktorých súčasťou je aj inštitút výživného, budú súčasťou rekodifikovaného Občianskeho zákonníka v rámci ktorého budú nanovo upravené rodinno-právne vzťahy, a teda aj oblasť výživného, alebo sa zrealizuje  novela v súčasnosti platného Zákona o rodine, ktorý v súčasnosti upravuje vyživovaciu povinnosť rodičov voči deťom. Na rekodifikáciu Občianskeho zákonníka (gestor MS SR) bola vytvorená medzirezortná expertná pracovná skupina, ktorej členmi sú aj najlepší odborníci a odborníčky na rodinné právo. Uznesením vlády SR č.431/2001 bolo uložené ministrovi spravodlivosti predložiť na rokovanie vlády návrh novely Zákona o rodine. 

MS SR odporúča stanoviť rámcovo výživné tabuľkovým systémom tak, ako je to v okolitých krajinách. 

5. Priama finančná podpora viacdetných rodín špecificky v situáciách starostlivosti o viac súčasne narodených detí sa realizuje v zmysle zákona č. 235/1998 Z. z., o príspevku rodičom, ktorým sa súčasne narodili 3 a viac detí alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili dvojčatá. Okrem toho zákon č. 193/1994 Z. z. o prídavkoch na deti a o príplatku k prídavkom na deti v znení neskorších predpisov, svojou garanciou rovnakej výšky PND nezávisle od poradia a počtu detí v rodine rovnako prispieva k rovnosti šancí všetkých detí z hľadiska ich poradia narodenia v rodine a tým k podpore viacdetných rodín. Uvedené právne normy súčasne obsahujú ustanovenia, ktoré zabraňujú zneužívaniu týchto dávok v prípade, ak ich poskytovanie neplní svoj účel. 

Princíp III. Vytvárať podmienky pre odstránenie ekonomických znevýhodnení, ktoré môžu viesť ku hmotnej núdzi žien
Opatrenia na riešenie:
1.	Pokračovať v monitorovaní a analýze relácie pracovných príjmov medzi pohlaviami a dôsledne  odstraňovať  príčiny rozdielnych príjmov za rovnakú prácu.
2.	Podporovať vytváranie takých  pracovných miest, pri ktorých je možné pracovať aj na skrátený pracovný úväzok.
3.	Presadzovať úhradu na základné dôchodkové poistenie platené štátom z výšky priemernej mzdy v období počas materskej dovolenky a ďalšej materskej dovolenky.
4.	Vytvárať možnosti pre daňové zvýhodnenia tých zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú ženy  s  deťmi do l5 rokov.
5.	Vytvárať podmienky pre  rozvoj  ekonomických aktivít žien, ich  samozamestnávanie, vznik  rodinných  podnikov, ako aj malých  a stredných  podnikov , a to najmä  zmenami  v oblasti  daňovej a úverovej  politiky  a  v oblasti poradenstva  a informatiky, ktoré  by zohľadnili  špecifiká  žien  pri uplatňovaní sa  v podnikaní. 

1. MPSVR SR je v zmysle zákona č. 347/1990 Zb. a zákona o inšpekcii práce ústredným orgánom štátnej správy, ktorý určuje a uskutočňuje politiku ochrany práce a prostredníctvom Národného inšpektorátu práce, ktorého činnosť riadi a kontroluje, zabezpečuje plnenie celospoločenských úloh v tejto oblasti.  Orgány inšpekcie práce v pôsobnosti NIP budú od roku 2001  v zmysle zákona č. 95/2000 o inšpekcii práce kontrolovať aj dodržiavanie mzdových predpisov, v rámci čoho bude možné monitorovať aj rozdielnosť v odmeňovaní medzi pohlaviami. NIP však nemá kompetencie na dôsledné odstraňovanie príčin rozdielnych príjmov za rovnakú prácu.
V roku 2000 MPSVR SR pristúpilo k rozsiahlejšiemu monitorovaniu rozdielov v odmeňovaní   mužov a žien, osobitne rozdielov v priemerných zárobkoch za rovnakú prácu resp. za prácu rovnakej hodnoty. Vychádzalo sa z údajov zo zisťovania o priemerných zárobkoch tvoriaceho súčasť rezortného Informačného systému o cene práce. Pre rok 2001 je navrhnuté preformulovanie znenia tejto úlohy „Pokračovať v monitorovaní a analýze relácií pracovných príjmov mužov a žien s osobitným zreteľom na výkon rovnakej práce, resp. práce rovnakej hodnoty a prispieť k odstráneniu neopodstatnených rozdielov. Je navrhnuté uvedenú činnosť finančne zabezpečiť zo zdrojov štátneho rozpočtu resp. Národného úradu práce.

Vývoj v hospodárstve SR nenaznačuje možnosti zmien resp. zvratu v tendencii zvyšovania rozdielov medzi platmi mužov a žien. Dôležitým faktorom výšky platov žien, alebo lepšie povedané rozdielov v platoch v prospech mužov však hrá odvetvová segregácia ženskej pracovnej sily. V odvetviach s najnižšími platmi v NH ako zdravotníctvo, školstvo, verejná správa, sociálna oblasť, odevný a obuvnícky priemysel, služby atď. pracujú prevažne ženy (50% - 70% zamestnaných žien). Doterajší vývoj naznačuje, že pracovná sila v ľahkom priemysle nebude schopná bezproblémovo prijať zavedenie novej techniky a technológie výrobného procesu a že zo strany mnohých zamestnávateľov nebude dôvod zvyšovať cenu práce. To znamená, že práca v týchto odvetviach bude naďalej neatraktívnou, pričom v neposlednom rade pôjde aj o reálne ohrozenie pracovnej existencie žien v rôznych odvetviach ľahkého priemyslu. Vývoj v hospodárstve SR teda nenaznačuje možnosti zmien v tendencii zvyšovania rozdielov medzi platmi mužov a žien. Vzhľadom na uvedené medziodvetvové rozdiely medzi platmi, pričom ženy častejšie pracujú v odvetviach s menšími platmi, MH SR naznačuje aj naďalej roztváranie nožníc.

Okrem rozdielnej odvetvovej štruktúry zamestnanosti žien aj pri jednotne platných tarifných a mzdových predpisoch sa priemerné mesačné mzdy žien a mužov odlišujú v prospech platov mužov. Tieto rozdiely vyplývajú hlavne z rozdielneho pracovného zaradenia - ženy pracujú častejšie v administratívnych funkciách a majú nižšie zastúpenie na vedúcich a vyšších postoch. Ďalšou príčinou sú aj príplatky za prácu nadčas, práca v nočných smenách a nepretržitých prevádzkach a nesprávna mzdová prax, pretrvávajúca v mnohých prevádzkach. Rozdiely v mzde narastajú s vekom zamestnancov, z čoho vyplýva, že pracovná kariéra mužov je viac kontinuitná smerom k vyšším a lepšie plateným postom. Vo vzťahu k odvetviam NH najväčší rozdiel medzi platmi žien a mužov v tom istom odvetví bol v peňažníctve a poisťovníctve (49 %), v obchode 67 %, v priemyselnej výrobe 69 %, v zdravotníctve 78 %.

V súkromnom sektore v SR, kde pracovníci dosahujú spravidla vyššie platy, ženy predstavujú okolo 35% zamestnancov, vo verejnom sektore ženy predstavujú 54,3% pracovnej sily. Ženy vzhľadom na známu segregáciu ženskej pracovnej sily pracujú prevažne v odvetviach, ktoré boli privatizované len v menšej miere. 

Tabuľka: Priemerné zárobky podľa pohlavia a podiely zárobkov žien k zárobkom mužov

Pohlavie

II.Q.2000
(Sk/hod.)

III.Q.2000 (Sk/hod.)

IV.Q.2000
(Sk/hod.)

I.Q.2001
(Sk/hod.)

muži | 83,93 | 86,00 | 87,88 | 89,96
ženy | 62,80 | 64,04 | 66,84 | 66,38
podiel zárobku žien v % | 74,82 | 74,46 | 76,06 | 73,79

Zdroj: MPSVR SR

Z tabuľky je zrejmé, že podiel miezd žien oproti mužom mierne poklesol. V I. štvrťroku  2001 sa dostal pod hranicu 74%. Najväčšie zaostávanie miezd žien je v podnikateľskej sfére (75,46%), kým v nepodnikateľských subjektoch (rozpočtové a príspevkové organizácie) je toto zaostávanie menšie (84,15%). V podnikateľskej sfére ženy oproti mužom majú menšie priemerné zárobky – vyjadrené podielom priemernej mzdy ženy voči priemernej mzde muža menšie v organizáciách s uzatvorenou kolektívnou zmluvou (76,22%) ako v organizáciách bez uzavretej kolektívnej zmluvy (71,89%). Z hľadiska vzdelania najväčšie zaostávanie miezd žien oproti mužom je u vyučených bez maturity (71,13%). Z hľadiska foriem odmeňovania je najvýraznejšie zaostávanie miezd žien v skupine zamestnancov s priznaným nadtarifným platom (67,21%), čiže ženy aj na vyšších postoch majú mzdy nižšie ako muži.
 
2. Už novelou Zákonníka práce č.297/1999 Z.z. boli upravené podmienky pracovného pomeru na čiastočný úväzok. Právnou úpravou sa tak vytvorila pre aplikačnú prax možnosť uzatvárať pracovné pomery na kratší pracovný čas. Zo zákona vyplýva, že zamestnanec v pracovnom pomere na čiastočný pracovný úväzok sa nesmie zvýhodniť ani obmedziť v právach a povinnostiach v porovnaní so zamestnancom zamestnaným na plný pracovný úväzok. Problémom ostáva aplikačná prax v tom smere, že  viacerí súkromní podnikatelia v menších prevádzkach hlavne v oblastiach s veľkou mierou nezamestnanosti nie sú ochotní vytvárať pracovné miesta, vhodné na skrátený pracovný čas, prípadne vyžadujú od pracovníčok výkon ako za plný pracovný čas. Práca na čiastočný úväzok, ktorá v krajinách EÚ predstavuje model pre zosúladenie pracovnej a rodinnej roly ženy je na Slovensku využívaná minimálne (4%) a zmeny v tejto oblasti postupujú veľmi pomaly. V poslednom čase aj v krajinách EÚ sa čoraz častejšie poukazuje aj na nevýhody, ktoré ženám tento spôsob práce prináša (horšie možnosti pracovných kariérnych postupov, nízka penzia a pod.).

3. V priebehu roka 2000 pracovalo MPSVR SR na príprave zákona o Sociálnom poistení, ktorého účinnosť sa predpokladá od 1.1.2003. V  pripravovanom návrhu zákona sa navrhuje, aby štát odvádzal poistné na dôchodkové poistenie za určený okruh osôb, do ktorého budú patriť aj ženy, ktoré čerpajú materskú dovolenku a ďalšiu materskú dovolenku, v percentuálnej sadzbe z priemernej mesačnej sumy poistného zaplatenej poistencami a zamestnávateľmi na účely dôchodkových dávok v rozhodujúcom období.

Zamestnanie je pre ženu dôležité nielen preto, že predstavuje jej prínos k zvýšeniu rodinného rozpočtu,  ale samostatný príjem predstavuje aj základ ženinej nezávislosti a posilnenie jej rozhodovania v rodine na jednej strane a na druhej strane vytvára sociálne zázemie a vzťahy mimo rodiny. 

4. V otázke daňového zvýhodnenia zamestnávateľov, vytvárajúcich pracovné miesta pre ženy s deťmi do 15 rokov sa v priebehu roka 2000 nepokročilo.

5. Viaceré okresné úrady práce v spolupráci s regionálnymi poradenskými a informačnými centrami sa zaoberajú problematikou podpory podnikania žien. Napríklad KÚP v Prešove realizoval kurzy pre podnikateľov („Manažment podnikania“ - 48% účastníkov tvorili ženy) a ďalšie  motivačné a psychologicko-poradenské kurzy, OÚ Medzilaborce a Levoča uskutočnili kurzy pre podnikateľky (46 žien - podnikateliek) a kurzy pre budúce podnikateľky / podnikateľov z radov nezamestnaných. Agentúra pre rozvoj vidieka v spolupráci s OZ v Hrachove začala projekt „Sporiace skupinky žien na vidieku“, OÚP v Poprade, v Čadci a v Levoči uskutočnili opakovane komplexné vzdelávaco – poradenské programy pre budúcich podnikateľov „Zakladám svoj vlastný podnik“ a „Zakladanie malých firiem“. Neinvestičný fond Ženy Kysúc zorganizoval v roku 2000 poradenské kurzy „Podnikanie pre ženy“ pre 45 žien. Pri fonde bol zriadený aj Klub úspešných žien, ktorý poskytuje odborné poradenstvo a sprostredkovacie činnosti pre ženy. Aktívne pracuje aj Klub profesionálnych žien (OZ) v Bratislave, v rámci Demokratického inštitútu PŽ sa vyškolilo 20 žien v problematike rovnosti rodov a podnikania. OÚP v Levoči zorganizoval dve stretnutia pre zamestnávateľov pre zoznámenie sa s novou legislatívou, ktorých sa zúčastnilo 46 žien -zamestnávateliek. 

Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania vyhlásila v januári 2000 výsledky súťaže Vynikajúca podnikateľka Slovenska. Cieľom súťaže bolo a aj v budúcich ročníkoch bude podpora a propagácia žien - podnikateliek, ktoré dokážu úspešne podnikať a spojiť svoje rodinné povinnosti s úspešným podnikaním.

MH SR zhodnotilo situáciu žien podnikateliek: Vzhľadom na podnikateľské prostredie možno charakterizovať podnikateľskú vrstvu žien síce ako zraniteľnejšiu, ale z pohľadu dostupnosti programov a disponibilných zdrojov za rovnocennú s mužmi. Vzhľadom na rokovania KVPŽ v roku 2000 na tému podnikania žien nemožno s týmto tvrdením súhlasiť vzhľadom na prevažujúci charakter podnikania žien. Ženy prevažne podnikajú v oblasti drobného podnikania s menším počtom zamestnancov, často ako samozamestnávateľky. Mikropôžičkový program NARMSP kladie ako jednu z podmienok získania mikropôžičky zamestnávať najmenej 10 zamestnancov, čo je z hľadiska charakteru ženského podnikania diskriminujúce opatrenie. Problémom podnikania žien ostáva aj naďalej možnosť získať mikrokredity. 
Sieť informačných a poradenských centier v oblasti podnikania je dostupná v rámci celého Slovenska.

Princíp IV. Formovať verejnú mienku k rešpektovaniu rovnoprávnosti žien a mužov
A. v systéme školského  vzdelávania,
B. prostredníctvom masmédií:
Opatrenia na riešenie:
A. V systéme školského vzdelávania navrhujeme:
1.	Venovať zvýšenú pozornosť výchove dievčat a chlapcov k hodnotám prosociálnosti, ku kultúrnej komunikácii, k úcte voči rodinným hodnotám.
2.	Presadzovať výchovu ku kritickému mysleniu a k selektívnemu používaniu masmédií, najmä elektronických.
3.	Do učebných osnov základných škôl vhodnou formou a s ohľadom na vek žiakov zaviesť preventívne protidrogovú výchovu, vzdelávanie v oblasti zdravotnej prevencie a výchovu k manželstvu a rodičovstvu zamerať na hodnoty úcty k životu, od počatia po prirodzenú smrť ako prevenciu negatívnych sociálnych javov. 
4.	V rámci systému postgraduálneho štúdia, doškoľovacích kurzov, systému celoživotného vzdelávania prehĺbiť špecializáciu v oblasti sociálnej práce, zameranú na komunikáciu s obeťami a páchateľmi násilia.
B. prostredníctvom masmédií navrhujeme:
1.	Monitorovať  verejnoprávne  masmédia z hľadiska  objektívnosti, pravdivosti, vyváženosti a koordinácie informácií o otázkach  týkajúcich  sa postavenia  žien  v spoločnosti. 
2.	Presadzovať obmedzovanie prezentácie násilia v médiách a prispôsobenie programovej štruktúry a vysielacích časov s cieľom eliminácie násilia a  drogových závislostí.
3.	Sprostredkovať najdôležitejšie  informácie o záväzkoch, ktoré SR prevzala pri riešení postavenia žien v našej spoločnosti v súlade s medzinárodnými konvenciami.
4.	Uskutočniť výskum verejnej  mienky,  ktorý zabezpečí  vyhodnotenie  efektívnosti  masmediálnych projektov  garantovaných  vládou SR.
5.	Podporovať aktivity  médií, najmä verejnoprávnych, pri  zvyšovaní  občianskeho  sebauvedomovania  žien.
6.	Využívať  výsledky  národných  a medzinárodných  projektov a  informovať  o nich verejnosť s cieľom  zlepšiť  postavenie  ženy  v spoločnosti.

A. 
Je dôležité, aby príprava novej generácie učiteliek a učiteľov pre všetky predmety rešpektovala princíp rovnosti príležitostí žien a mužov vo všetkých oblastiach života. Hodnotiace organizácie, hlavne krajské úrady  v rámci im dostupných médií sa snažili propagovať problematiku nediskriminácie žien a rovnosti rodov vystúpeniami v rôznych reláciách, článkami a ďalšími formami príspevkov. Prezentácia problematiky žien na serióznej odbornej úrovni je však stále nevyhovujúca.

1. S problematikou výchovy k hodnotám prosociálnosti, ku kultúrnej komunikácii a úcte k rodinným hodnotám sa žiaci oboznamujú v predmetoch etická výchova, náuka o spoločnosti a občianska náuka. V predmete etická výchova je uvedená problematika obsiahnutá v témach: Prosociálne správanie ako vedomé vytváranie dobrých vzťahov, Zdravá a nesprávna kritickosť, Práva a povinnosti členov rodiny a Dobré vzťahy v rodine. V predmetoch náuka o spoločnosti a občianska výchova: Rodina ako sociálne skupina, rodina, jej funkcie, súčasné problémy a ohrozenia, Žena v spoločnosti, jej rola v súčasnosti, Manželský zväzok a jeho súčasné problémy, Spoločenstvá detí a mládeže a vzťahy medzi nimi. V rámci výchovy k prosociálnosti sú dôležité aj školami poriadané aktivity ako darcovstvo krvi, návštevy DD, charitatívne aktivity a pod.

2. V 9. ročníku ZŠ v rámci predmetu etická výchova v tematickom celku Masmediálne vplyvy a na strednej škole v témach Etické hodnoty súťaživosti a spolupráce , pravidlá „fair play“, televízia, výchova kritického diváka. MVO a experti, pracujúci v tejto oblasti poukazujú na nedostatočnosť účinnosti opatrení v tejto oblasti.

3. Výchova k manželstvu a rodičovstvu je zacielená na utváranie základných vedomostí a zodpovedných postojov v oblasti partnerských vzťahov a rodičovstva v súlade s vedeckými poznatkami a etickými normami. 
Obsah výchova k manželstvu a rodičovstvu sa na 1. stupni ZŠ  prezentuje vo vyučovaní viacerých učebných predmetov pričom kľúčové postavenie má spoločenskovedné učivo prvouky. Obsah výchovy k manželstvu a rodičovstvu na 1. stupni ZŠ tvoria tieto témy: Výchova v rodine, Zásady zdravého života, Negatívne dôsledky fajčenia, alkoholu a ďalších drog na zdravie a správanie človeka, Rovnoprávnosť pohlaví, vznik a vývoj ľudského tela, Zmeny v organizme dieťaťa v období puberty.
Na 2. stupni obsah výchovy k manželstvu a rodičovstvu vyučuje v rámci predmetov etická a náboženská výchova tvoria ho témy ako : Priateľstvo, Kultivované dospievanie, Anatómia a fyziológia rozmnožovacích ústrojov. Zodpovedný prístup k sexualite, Negatívny vplyv drogových závislostí na sexuálne a reprodukčné zdravie človeka, Zásady bezpečného správania. Výchova k manželstvu a rodičovstvu vychádza z potrieb dospievajúceho dievčaťa a chlapca v závislosti na ich veku a štádiách sexuálneho vývinu. Efektívnosť výchovy k manželstvu a rodičovstvu je podmienená jej obsahmi a cieľmi, rozmanitosťou a vhodnosťou aplikovaných metód a techník vo výchovnom procese.

Biologický aspekt výchovy k manželstvu a rodičovstvu sa realizuje v predmete prírodopis, spoločensko-občiansky aspekt v predmete občianska výchova. Pri vhodných témach sa aplikuje aj v iných učebných predmetoch (literárna výchova, telesná výchova a pod.).

Okrem vyučovania sú preventívne aktivity v rámci realizácie koncepcie výchovy k manželstvu a rodičovstva súčasťou úloh, ktoré sa riešia v rámci triednických hodín a v spolupráci s výchovným poradcom.

Predmetné úlohy sa vo väčšine krajov realizujú aj prostredníctvom mimoškolskej záujmovej činnosti, aj prostredníctvom individuálnych tematických podujatí na témy manželstva, rodičovstva, sexuálnej výchovy, duševného a fyzického zdravia, pohlavných chorôb, AIDS, prevencie drogových závislostí, na ktorých sa podieľajú nielen pedagógovia samotní, ale tiež pracovníci polície, justície, zdravotníctva a psychológovia.
Napríklad aj v SOU stavebných sa realizuje každoročne Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR prijatý a financovaný program boja proti drogám. OÚ Spišská Nová Ves v spolupráci s OZ „Pomoc všetkým“ zabezpečoval sociálnymi pracovníkmi lektorsko-prednáškovú činnosť aj v rámci projektov na 5 ročníku protidrogových aktivít Gemer - Spiš 2000. OÚ v spolupráci s PPP v Sobranciach uskutočnili výcvikový cyklus „Peer Program“ Organizovanie rovesníckych (peer) programov je rozšírené v mnohých školách a organizáciách a má svoj kladný význam.

Podstatným ukazovateľom kvality vyučovania okrem osnov je aj kvalita a kvalifikovanosť vyučujúcich. Metodické centrum m. Bratislavy v rámci projektu „Humanizácia výchovného štýlu“ vzdeláva hlavne učiteľov etickej výchovy, vzhľadom na to, že skoro polovica učiteľov etickej výchovy nie je plne kvalifikovaných na vyučovanie tohoto predmetu.  

4. Väčšina vzdelávacích aktivít pre sociálnych pracovníkov v problematike domáceho násilia sa uskutočňuje  vo východoslovenskom regióne, vzhľadom na mimoriadne aktivity odborníkov v tejto oblasti, pracujúcich v MVO PRO FAMILIA a Fenestra. 

Za dobrý a nasledovaniahodný príklad účinnej spolupráce štátnych a neštátnych subjektov možno uviesť príklad z Prešova, kde KÚ, OSV  oddelenie SPO a prevencie realizovalo v dvoch etapách v septembri a októbri špecializovanú prípravu sociálnych pracovníkov OÚ zameranú na komunikáciu s obeťami a páchateľmi násilia, ktorí sú závislí. Išlo o neštandardný výcvik, ktorého cieľom bolo účinne pripraviť sociálnych pracovníkov na riešenie a zvládanie problémov, vyplývajúcich z práce v oblasti násilia a užívania drog. Výcvik sa uskutočnil za kumulovanej spolupráce KPPP, CPPS, Nadácie PRO FAMILIA, MPSVR SR, Slovenského národného strediska pre ľudské práva a Protidrogového fondu. 

V Snine sa uskutočnilo prvé stretnutie odborníkov z oblasti psychológie, práva, medicíny k problematike domáceho násilia v rámci projektu „Domáci horor – od matky k dieťaťu“. Bol vytvorený tím odborníkov, ktorí prejavili ochotu pracovať v dobrovoľnom profesnom tíme na pomoc ženám – obetiam domáceho násilia. Projekt bude pokračovať aj v roku 2001. Prvým krokom je ujasnenie si názorov na problematiku a dohodnutie stratégie práce, lebo aj samotní odborníci sa vo svojich postojoch značne odlišujú.

KÚ v Prešove uskutočnil 2 pracovné semináre pre pracovníčky OÚ zamerané na problematiku násilia na ženách, páchaného v rodinách. Sociálne pracovníčky pracujú prakticky v „prvej línii“ a v praxi sa s touto problematikou stretávajú stále častejšie.

Celokrajový multiodvetvový seminár pre sociálnych pracovníkov, zástupcov PZ a Krajského súdu a MVO usporiadal aj KÚ Košice. V spolupráci s FNsP v Košiciach sa sociálni pracovníci zúčastňujú výcvikových programov o poskytovaní pomoci obetiam domáceho násilia.

V špecifických podmienkach napríklad policajného zboru sa problematika komunikácie s obeťami a páchateľmi násilia vyučuje v rámci pomaturitného zdokonaľovacieho štúdia na SOŠ PZ v predmete Policajný manažment v tematických celkoch Komunikácia a komunikačno-informatívna činnosť, kde sa rieši problematika sociálnej komunikácie, verbálnej a neverbálnej komunikácie, asertívnej a pasívnej komunikácie, etických aspektov komunikácie a pod.

Na vojenských akadémiách sú najmä otázky základných ľudských práv prednášané vo výučbe práva, v rámci duchovnej a náboženskej služby sú realizované prednášky z etiky s cieľom predstaviť študentom hodnoty a vzťahy v rodinnom spoločenstve. Súčasťou učebných osnov sú napr. otázky mravných noriem, humanistické princípy rovnosti, normy vzťahov medzi ľuďmi a ďalšie.

B. 
Mediálne aktivity, zamerané na urýchlenie vytvárania pozitívnych postojov mužov a žien k rovnoprávnemu postaveniu žien a neutralizácii negatívnych prejavov v ich každodenných situáciách v súkromnej aj verejnej sfére sa ukazujú ako veľmi naliehavé. Zvýšenie poznatkov a informovanosti novinárov o problematike žien je podkladom možnej sebaregulácie novinárov a zvýšenia ich citlivosti a odborného pohľadu do problematiky. Opakovane v zhode s predchádzajúcimi hodnoteniami plnenia úloh NAP je nutné konštatovať, že plnenie úloh NAPu v oblasti médií je nedostatočné. 

1. Nebol vykonaný monitoring verejnoprávnych médií z hľadiska postavenia žien v spoločnosti, nebol uskutočnený ani jeden mediálny výskumný projekt, ktorý by sa dotýkal problematiky žien. 

2. NCR v roku 2000 pokračovalo v realizovaní aktivít v záujme zvýšenia informovanosti novinárov v oblasti násilia na ženách a deťoch v rámci zahraničného grantu. Elimináciu násilia vo verejnoprávnych inštitúciách ako televízia a rozhlas upravuje  zákon č 308/2000 Z.z. o vysielaní a transmisii a o zmene zákona č. 195/2000 Z.z. o telekomunikáciách, a to v 5. časti „Ochrana ľudskej dôstojnosti a ľudskosti, maloletých a právo na opravu“. Napriek tomu mediálni experti neustále poukazujú na príklady prezentácie násilia hlavne v televízii, v priebehu roka 2000 to bola diskusia o vysielaní programu Pokemoni, ktorá nie je doriešená.

3. Informácie o záväzkoch SR v oblasti riešenia postavenia žien v SR v súlade s medzinárodnými dohovormi realizovalo prevažne MPSVR SR.

4. Výskum verejnej mienky v oblasti masmediálnych projektov nebol realizovaný a nemá ani gestora.

5. a 6. Aktivity médií v oblasti zvyšovania občianskeho povedomia žien a informovania verejnosti o projektoch vo vzťahu k zlepšeniu postavenia žien sú minimálne, často dokonca poškodzujú a znižujú sebavedomie a hodnotu žien. V  rámci prezentovania žien vo verejnom živote, v politike a vo vedúcich pozíciách preferujú  tradičné stereotypné schémy. V médiách pretrvávajúco prevažujú formulácie, ktoré naďalej pestujú tradičné kultúrne zakotvené stereotypy a názory na deľbu práce medzi ženy a mužov a stereotypy modelov ženskej a mužskej roly v domácnosti. Taktiež sa nedoceňuje rozvíjanie partnerstva a spolupráce vo vzťahoch medzi mužmi a ženami a spoluzodpovednosť mužov za výchovu a vzdelávanie detí a mládeže. 

Princíp V.  Vytvárať podmienky pre ochranu a posilnenie zdravia žien 
Opatrenia na riešenie:
1.	Na základe  demografických  a zdravotných  štatistík vypracúvať  analýzy  o  zdravotnom  stave  žien  v SR.
2.	Pôsobiť  na verejnú mienku v tom zmysle, že na pravidelné lekárske  prehliadky  zamerané  na  onkologické  a  kardiologické  vyšetrenie  majú ženy   zo zákona  právny  nárok.
3.	Osobitne  sa zaoberať prevenciou  a liečbou  drogových  závislostí žien vzhľadom  na ich materskú funkciu.
4.	Vytvárať  možnosti  na  širšie  využitie  rozvoja  voľnočasových  aktivít  žien,  najmä  v oblasti  športu.
5.	V rámci  štátnej rodinnej politiky  aplikovať  ucelený  systém  nepriamych  opatrení  na podporu  pôrodnosti a zdravého vývoja  populácie  vrátane  sociálnych  a výchovných opatrení.
6.	Podporovať  zriaďovanie  centier  služieb  pre rodiny  s malými deťmi, ktoré  vyžadujú celodennú  starostlivosť  a  centrá  služieb pre  ochranu  a poradenstvo  žien  v staršom veku.
7.	Vytvárať priestor pre realizáciu laktačného programu a programu zdravej výživy detí.
8.	Venovať  osobitnú pozornosť podpore  a ochrane  záujmov  a potrieb  dieťaťa najmä  dievčat v programoch  zabezpečujúcich  výživu  a zdravie.

1. Štatistické informácie, umožňujúce vypracovať analýzy zdravotného stavu žien má podľa informácie MZ SR k dispozícii Ústav zdravotníckych informácií a štatistiky. Expertná skupina pre sociálnu problematiku Koordinačného výboru pre problematiku žien sa bude obsahom publikácie Ročenka ÚZIŠ 2000 zaoberať a vyhodnotí, do akej miery obsahuje aj osobitnú analýzu zdravotného stavu žien.

Štatistické údaje v oblasti reprodukčného zdravia:
Antikoncepcia: V ostatných rokoch došlo k nárastu počtu užívateliek moderných antikoncepčných metód. V súčasnosti užíva asi 6% žien hormonálnu antikoncepciu a 7% má zavedené vnútromaternicové teliesko.
Umelé prerušenia tehotností: Za rok 2000 bolo na území SR vykonaných 16 579 interrupcií, čo je o 1562 interrupcií menej oproti roku 1999. SR sa v posledných troch rokoch dostala na úroveň európskych krajín s najnižším počtom týchto zákrokov pri zákone, ktorý je kompatibilný s väčšinou krajín Európskej únie. V zmysle odporúčaní WHO prevencii neželaného tehotenstva má byť venovaná čo najväčšia pozornosť a preventívnymi prostriedkami sa má eliminovať potreba potratu, ktorý je považovaný za najhoršie riešenie neželaného tehotenstva. V roku 2000  napriek odporúčaniam WHO došlo k zníženiu kvality služieb reprodukčného zdravia, hlavne v dostupnosti výkonu bezpečnej interrupcie. Nakoľko jedným z hlavných celospoločenských cieľov je aj eliminácia interrupcií ako nežiadúceho javu, navrhuje sa zvýšiť poplatok za ich vykonanie z 3000.- na 5000.- Sk a z pohľadu preventívneho skvalitniť sexuálnu výchovu mládeže tak, aby všetkým deťom boli dostupné základné pravdivé informácie vo forme tzv. „minima sexuálnej výchovy“. 

2. Ženy sú oproti mužom viac citlivé na svoje zdravie, zdravie považujú za jeden zo štyroch najhlavnejších problémov, ktoré ich v súčasnosti ťažia. Pri každom Štátnom zdravotnom ústave boli zriadené základné poradne na podporu zdravia, v ktorých v roku 2000 poskytli poradenské služby 41 595 klientom (nárast o 245 klientov oproti roku 1999). Ďalej vznikli aj nadstavbové špecializované odborné poradne, ktoré sa orientujú na zvládanie známych rizikových faktorov životného štýlu. V roku 2000 bol vykonaný reprezentatívny prieskum zdravotného stavu občanov SR a ich skúseností so službami zdravotníckeho systému. Ukazuje sa potreba  zlepšiť   informovanosť o poradenských službách poskytovaných  ŠZÚ, napr. prostredníctvom plagátov a letáčikov v zdravotných zariadeniach.
 
Vzhľadom na prevažné zameranie poradenstva na kardiovaskulárne ochorenia, ženy predstavovali 35,5% týchto klientov. V rámci prevencie onkologických ochorení si MZ SR stanovilo v roku 1999 novú úlohu - preventívne senologické (prsníkové) vyšetrenia. Karcinóm prsníka s výskytom 9 -10% v ženskej populácii predstavuje závažný medicínsky a sociálnoekonomický problém. V rámci národného onkologického programu sa realizuje preventívny mamografický program, ktorého úlohou je zlepšenie prevencie a depistáže včasných štádií onkologických ochorení prsníka. Projekt má za cieľ dosiahnuť najmenej o 100% zvýšenie počtu vyšetrených žien, hlavne vo veku nad 40 rokov, tiež skrátiť objednávacie doby na akútne stavy. V roku 1981 bolo realizovaných 7008 mamografických vyšetrení, v roku 1991 10 448, v roku 1998 92 741 vyšetrení, v roku 1999 sa vykonalo 102 250 mamografických vyšetrení, v roku 2000 približne toľko ako v predchádzajúcom roku.  V budúcom období sa budú vyhodnocovať počty preventívnych mamografických vyšetrení ako samostatný štatistický údaj.
 
V okresoch ostáva naďalej problémom získať záujem niektorých skupín žien o preventívne vyšetrenia, vo viacerých prípadoch sa problém rieši v rámci projektov v spolupráci s MVO. Napr. V rámci programu VARTA (okres Spišská Nová Ves ) v časti „Účasť rómskych žien na procese pozitívnych zmien tradičného spôsobu života“, v rámci ktorého sa ukázal ako problém finančná nedostupnosť antikoncepcie u rómskych žien.

V rámci preventívnych aktivít v oblasti zdravého životného štýlu realizujú KÚ, odbory zdravotníctva prostredníctvom oddelení zdravotnej výchovy a poradní zdravia ŠZÚ množstvo aktivít, zameraných na prevenciu fajčenia, pitia alkoholu, ozdravenia výživy, vylúčenia škodlivých faktorov prostredia, zaradenia vhodnej pohybovej aktivity, pod. Špecificky vo vzťahu k ženám sa zameriavali na prevenciu nadváhy, ktorá viac ohrozuje ženy, hlavne v rozhodujúcich obdobiach ako je tehotenstvo, stav po pôrode a klimax. Množstvo uvedených aktivít sa realizuje prostredníctvom rôznych projektov . V spolupráci so školami sa realizuje projekt  „Škola podporujúca zdravie“.

3. Ženy tvoria približne 20% klientov, závislých na ilegálnych drogách. V Centre pre liečbu drogových závislostí Bratislava bol vytvorený kontinuálny, nepretržitý, špecifický skupinový program pre ženy so závislosťou od drog. V roku 2000 sa ho zúčastnilo cca 100 žien a dievčat. Inštitút drogových závislostí po konzultácii s pôrodníkom vydal letáčik „Tehotná a beriem“, ktorý bol distribuovaný v programoch výmeny injekčných ihiel pre ženy, užívateľky drog. Od roku 1998 sa realizuje prednostné prijímanie tehotných žien s drogovou závislosťou do metadonovej udržiavacej liečby so zvýšenou špecifickou starostlivosťou. Uskutočnili sa aj vzdelávacie aktivity pre pediatrov a odborníkov v oblasti drogových závislostí na tému starostlivosti o tehotné ženy so závislosťou od drog a ich deti. Aj mimo Bratislavy, hlavne v rámci psychiatrických oddelení je venovaná osobitná starostlivosť tehotným ženám, závislým na drogách.

4. Naplnenie voľnočasových aktivít žien športom stále ostáva problémom, napriek náznakom rozširovania týchto aktivít prevažne zamestnávateľmi alebo v rámci aktivít nižších zložiek  krajských úradov. V oblasti športu sa uvádza len vytváranie možností pre kondičné a relaxačné cvičenie (aerobik, kalenetika, cvičenia matiek s deťmi a podobne). Je to znakom nerovnomernosti rozdelenia ako pozornosti, tak aj zdrojov v rámci „mužských“ a ženských“ športových aktivít, pričom sa nehodnotí vrcholový šport. Ženy sú v tejto oblasti výrazne diskriminované.

 V rámci voľnočasových aktivít sú najčastejšie uvádzané aktivity v oblasti ľudovo umeleckej tvorby, tradičných remesiel (tkanie, paličkovanie, zdobenie kraslíc a medovníkov), tanečné a spevácke súbory, amatérske divadlo, prednes poézie a prózy a podobne. Väčšina aktivít je realizovaná Osvetovými centrami v spolupráci s mimovládnymi organizáciami. Odpočet týchto činností hlavne z podkladov Krajských úradov je dostatočne široký a zahŕňa množstvo rozmanitých aktivít. 

5. V roku 2000 MPSVR SR v súčinnosti s ostatnými ministerstvami, ďalšími ústrednými orgánmi štátnej správy, krajskými úradmi SR a vedecko-výskumnými pracoviskami vypracovalo a predložilo na rokovanie vlády SR analytickú Správu o stave rodiny v SR s návrhom opatrení na realizáciu štátnej rodinnej politiky do roku 2002. Tieto opatrenia sa dotýkajú všetkých vecných kompetencií štátu v oblasti podpory rodín a v súlade s prijatým uznesením vlády SR č. 1042/2000 sa bude ročne monitorovať ich plnenie. Uvedené opatrenia smerujú k zlepšeniu podmienok života rodín a tým aj k vytváraniu podmienok pre slobodné rozhodovanie o počte detí v rodine a na zodpovedné plnenie rodičovskej funkcie.

6. Za účelom, stanoveným týmto opatrením, sú zriaďované služby Staníc opatrovateľskej služby pre deti hlavne v čase hospitalizácie matky, služobných ciest a iných krízových situácií. Niektoré okresy vytvárajú rôzne aktivity pre ženy-seniorky, napr. cykly prednášok, exkurzie, rady v prípadoch problémov s vybavovaním záležitostí na inštitúciách a pod.

7. Informovanosť budúcich matiek o laktačnom programe sa realizuje hlavne v spolupráci s gynekologickými ambulanciami a mimovládnymi organizáciami, ako aj v rámci aktivít programu Baby Friendly Hospitals. MZ SR z dôvodov, že v oblasti zlepšenia zdravotného stavu žien nie je prínos laktačného programu pre zdravie dojčiacej matky evidentný, navrhuje túto úlohu zrušiť. MZ SR navrhuje úlohu „Preventívne senologické vyšetrenia“, ktorá bola vyhodnotená v  rámci opatrenia 2 tohto princípu. Vo väzbe na program zdravej výživy Ministerstvo pôdohospodárstva v zmysle svojho Výnosu zo 16. apríla 1999 č. 928/1999-100 poskytovalo v r. 2000 dotáciu na účely zvýšenia spotreby mlieka a mliečnych výrobkov u detí s povinnou školskou dochádzkou. Na základe poskytnutých dotácií sa program „Školské mlieko“ zaviedlo u cca 18 500 detí na jeden vyučovací deň. MŠ SR vypracovalo metodický pokyn pre výkon a realizáciu školského mliečneho programu na ZŠ.
 
8. Podľa informácie z MZ SR opatrenia a programy, podporujúce výživu a zdravie sú zamerané globálne na deti oboch pohlaví a dospelú populáciu, preto vo vzťahu k jednému pohlaviu nie sú osobitne vyhodnocované.

Princíp VI. Vytvárať podmienky pre elimináciu násilia na ženách
Opatrenia na riešenie: 
1.	Vytvárať legislatívne a výchovné opatrenia na elimináciu násilia na ženách.
2.	Podporovať zriaďovanie zariadení pre ženy, na ktorých je páchané násilie (azylové domy), resp. zariadení pre ženy a deti v období rozvodu, resp. preklenutia ťažkej životnej situácie a poskytovanie  poradenských služieb.
3.	Legislatívne zabezpečiť, aby trestné činy voči členovi rodiny boli stíhané zo zákona a nebol vyžadovaný súhlas obete násilia, či znásilnenia.
4.	Vytvárať výchovné programy zamerané na zmenu správania agresívneho jedinca s cieľom jeho možného návratu do rodiny.

5.	Vytvárať podmienky  pre zriadenie  SOS - linky  pre obete  násilia  a  zabezpečiť   školenie  pracovníkov  jestvujúcich  liniek  dôvery  v uvedenej oblasti.
6.	Zapojiť sa do národných  i medzinárodných programov, ktoré majú za cieľ elimináciu prostitúcie a obchodovania so ženami a deťmi a výsledky týchto programov  pravidelne  zverejňovať.

Problém násilia na ženách v rodine aj spoločnosti nestráca na aktuálnosti. V priebehu roka 2000 Expertná skupina pre prevenciu násilia páchaného na ženách a v rodinách, vytvorená pri Rade vlády SR pre prevenciu kriminality, pracovala na príprave Národnej stratégie prevencie a eliminácie násilia na ženách a v rodinách.

V okresoch deklarujú nárast počtu týraných detí a žien, preto napr. v okrese Prešov prijali úlohu informovať o tejto situácii občanov prostredníctvom médií. Takto postupujú aj v mnohých ďalších regiónoch. OÚ v Bytči uskutočnil prednášku na tému „Rovnoprávne postavenie ženy v spoločnosti a rodine“, pretože zistili, že často sa pracovníci OÚ stretávajú s javom, keď manžel pred úradníkom/úradníčkou ponižuje ženu slovami  “Ty buď ticho, ty nevieš vysvetliť problém“.

1. Legislatívne podmienky zriaďovania zariadení sociálnych služieb sú upravené v zákone č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov. Zriaďovateľom týchto zariadení sú okresné úrady. V zmysle novelizácie zákona o sociálnej pomoci v roku 2000 bol § 30 doplnený o odstavec 2, ktorý bol schválený v tomto znení:
„(2) v útulku možno poskytovať starostlivosť aj občanovi, na ktorom je páchané násilie osobou, s ktorou žije v domácnosti“. Táto právna úprava umožní vytvoriť podmienky pre ochranu pred domácim násilím bez rozdielu pohlavia, pretože poskytnutie prístrešia na prechodnú dobu umožní obeti násilia vyhnúť sa ujme na telesnom resp. duševnom zdraví alebo strate života, kým nenájde iné riešenie svojej bytovej resp. životnej situácie. Legislatívne tiež umožňuje zriaďovanie samostatných zariadení pre ženy – obete domáceho násilia.

MS SR koncom roku 2000 pripravilo návrh zákona, ktorým sa mení Trestný zákon. Obsahom tohoto návrhu je aj nový trestný čin „Sexuálne násilie“ (§241a), ktorým sa majú dostatočným spôsobom postihovať sexuálne ataky nespočívajúce v súloži, keďže podľa platného Trestného zákona ohľadom postihu páchaného na ženách nie je možné takéto skutky postihovať dostatočne prísne. K ďalšiemu prehodnoteniu a prípadne doplneniu Trestného zákona dôjde v rámci rekodifikácie trestných kódexov.

2. V domovoch pre osamelých rodičov sa matkám a deťom, ktoré sa dostali do hmotnej a sociálnej núdze, sa poskytuje starostlivosť a poradenstvo smerujúce k vyriešeniu problémových situácií a vytvoreniu si vhodných životných a bytových podmienok. V roku 2000 bol zriadený Domov pre osamelých rodičov v Lučenci a rozšírená kapacita Domova sociálnych služieb v Pohorelskej Maši. 

V okrese Poprad OZ Bambino vytvorilo „záchrannú sieť“ pre matky v núdzi s cieľom pomôcť im bezplatným dozorom nad deťmi a sprostredkovaním kvalifikovaného poradenstva.

Domov pre osamelých rodičov v Senici, zriaďovateľom ktorého je OÚ rieši situáciu osamelých rodičov s deťmi,  ktorí sa ocitli v sociálnej núdzi.

Mestský úrad v Piešťanoch buduje viacúčelové zariadenie DOMUM v ktorom budú poskytované sociálne služby v útulku a v sociálnej ubytovni, s vyčlenenými obytnými bunkami pre osamelé matky s deťmi. Neinvestičný fond Križovatky v Skalici prevádzkuje domov pre osamelých rodičov a útulok s kapacitou 7 miest. Azylový dom Emauzy v Holíči bude zabezpečovať starostlivosť pre ženy s deťmi, ktoré sú bez prístrešia, v hmotnej núdzi, ženy z rozvrátených rodín ohrozované zo strany manžela, budúce mamičky v krízových situáciách a dievčatá odchádzajúce z DD. Pobyt bude viazaný na dobu riešenia krízovej situácie, maximálne 3 roky.

V okrese Trenčín sa poskytuje starostlivosť osamelým ženám s maloletými deťmi v CSS v Nemšovej a v Domove pre osamelých rodičov v Prievidzi. V Prievidzi je zriadená aj nocľaháreň pre ženy bez prístrešia.

OÚ v Trnave zriadil zariadenie pestúnskej starostlivosti pre 4 a viac detí. V okrese Žilina sú prevádzkované zariadenia chráneného bývania pre matky s deťmi v Žiline a domov pre matky a deti „Áno pre život“ v Rajci.

V Banskobystrickom kraji sa snažia o zriadenie zariadenia pre ženy, na ktorých je páchané násilie. Vytypovaný objekt v Čiernom Balogu je v poslednom štádiu majetkového vysporiadania.  OZ Pokoj a dobro so sídlom v Hlohovci rozšíril služby v Útulku sv.  Anny pre mladé ženy, ktoré odchádzajú z DD po ukončení ústavnej výchovy aj na služby ženám bez domova a týrané ženy. V Čadci bol spracovaný projekt „Maják pre ženy“, ktorý by mal slúžiť ako poradenské a informačné centrum pre ženy, ktoré potrebujú pomoc. Tento projekt sa rieši v spolupráci OÚ a MÚ v Čadci. V Bratislave spolupracujú pri riešení problémov týraných žien s MVO ako SLONAD, Nádej, Brána do života, UNICEF a ďalšími. V Košickom kraji sa efektívne krízové riešenie otázky bývania obetí násilia v rodinách  poskytuje prostredníctvom siete zariadení sociálnych služieb, ktorých kapacita však nie je postačujúca. V roku 2000 bolo zriadené zariadenie sociálnych služieb MAJÁK pre týrané ženy v Trebišove, ktoré prevádzkuje SČK za finančného príspevku KÚ v Košiciach.

V kraji Nitra sú zriadené 2 domovy pre osamelých rodičov, ktorých zriaďovateľom je samospráva, 1 neštátne zariadenie Detské krízové centrum v Horných Štitároch, ktoré poskytuje sociálne služby najmä matkám s deťmi, ktoré sa ocitli vo vážnej životnej núdzi.

3. Sekcia vyšetrovania a kriminalisticko – expertíznych činností PZ presadzovala v rámci prác na rekodifikácii trestnoprávnych predpisov legislatívnu úpravu na elimináciu násilia voči ženám a aby trestné činy voči členovi rodiny boli stíhané zo zákona a nebol požadovaný súhlas obete násilia či znásilnenia.

Podľa vládou schváleného legislatívneho zámeru Trestného zákona a Trestného poriadku (uznesenie č. 358/2000) sa má právna úprava postavenia poškodeného zmeniť. Zatiaľ čo v súčasnosti nie je možné pri určitých trestných činoch začať trestné stíhanie bez súhlasu poškodeného, rekodifikácia by tento aspekt mala zmeniť tak, že orgán činný v trestnom konaní bude povinný v každom prípade začať trestné stíhanie (trestné stíhanie nebude viazané na udelenie súhlasu poškodeného) a až následne, ak poškodený prejaví nesúhlas s takýmto postupom, trestné stíhanie sa v určitých prípadoch trestných činov zastaví.

4. V spolupráci s PPP a CPPS sa realizujú programy zamerané najmä na oblasť prevencie sociálno-patologických javov, ako aj programy zaoberajúce sa sexuálnym zneužívaním, predchádzaním sexuálneho týrania, predčasných sexuálnych skúseností a násilia. Osobitné programy na zmenu správania agresívneho jedinca neboli referované, v mnohých prípadoch však sociálni pracovníci sa cielenými pohovormi snažia znížiť agresívnosť konania páchateľov násilia v rodinách. Svoju činnosť v tejto oblasti hodnotia ako dočasne účinnú, pretože dokáže na určitý čas zmenšiť násilie v rodine.

5. V Michalovciach zriadili telefonickú SOS-linku, ktorá je prevádzkovaná Domovom sociálnych služieb v Michalovciach. KR PZ v Prešove zriadilo policajnú linku dôvery, ktorá umožňuje poskytnúť poradenstvo a účinnú pomoc občanom v núdzi, aj v problémoch násilia.

6.  Úrad pre migráciu pokračuje vo svojich aktivitách v záujme boja proti obchodovaniu s ľudskými bytosťami, plánuje začať kampaň zameranú na zvýšenie povedomia verejnosti v SR a v rámci prípravnej fázy už vydala výsledky výskumu (IOM 2000, Výskumná správa zo Slovenskej kampane za prevenciu obchodu so ženami). Začatie kampane je oneskorované problémami so získaním finančných prostriedkov spojených s kampaňou.  V roku 2000 bola ohlásená návšteva Misie zástupcov Medzinárodného centra pre prevenciu kriminality za účelom získať informácie o aktivitách SR v oblasti obchodovania s ľuďmi. Návšteva sa uskutočnila začiatkom roka 2001, ale konštatovala že napriek existujúcej legislatíve v oblasti poskytovania podpory obetiam a ochrany svedkov existuje v tejto oblasti hlavne z pohľadu aplikačného veľa nedoriešených problémov. Medzinárodná spolupráca medzi slovenským a inými policajnými systémami prebieha cez národný úrad Interpolu. SR akceptovala princíp podpory a prijímania policajných príslušníkov z partnerských krajín. Prebehli misie policajných právnikov na Ukrajinu a do Holandska. Uzavretie dohody o spolupráci s Europolom je v procese príprav.

Práca MVO v tejto oblasti je mimoriadne náročná už aj  vzhľadom na nedostatok financií na realizovanie projektov v oblasti pomoci obetiam obchodovania, pričom MVO majú snahu zapojiť sa do medzinárodných projektov, chýba podpora z národných zdrojov. Aliancia žien Slovenska usporiadala v roku 2000 seminár k problematike obchodovania so ženami, Centrum prevencie a pomoci – Daphne v Žiline poskytuje pomoc v rámci svojich možností. 

Princíp VII. Vytvárať podmienky pre rozvoj osobnosti a pracovné uplatnenie žien s menšími rozvojovými šancami (ako napr. ženy žijúce na vidieku, ženy rómskeho etnika, nezamestnané ženy, ženy nedostatočne pripravené na svoju materskú rolu, ženy so zdravotným postihnutím)
Opatrenia na riešenie:
1.	Posilňovať kompetencie miestnych samospráv, spojených s potrebným objemom zdrojov, pri vytváraní podmienok pre ženy s menšími rozvojovými šancami na rozvoj  ich kultúry  a vzdelania.
2.	Podporovať regionálne investície na vytváranie pracovných príležitostí prispôsobených potrebám žien s menšími rozvojovými šancami.
3.	Podporovať rozvoj vzdelávacích a kultúrnych aktivít, rozvoj duchovného života na dedine, rozvoj samospráv, svojpomocných aktivít a pod. (prípravný ročník pre uľahčenie vzdelávania populácie  s nižšími  rozvojovými  šancami).
4.	Zlepšovať  možnosti zamestnávania  žien, ktoré majú zmenenú pracovnú schopnosť. 
5.	Vytvárať  priestor pre rozvoj  vlastnej kultúry rómskych žien s menšími  rozvojovými  šancami v záujme  ich výchovného  pôsobenia  v rodine  a pri  vzdelávaní  detí.
6.	Odstrániť diskriminačné prvky pri výpočte invalidných dôchodkov z mladosti u dievčat a žien so zdravotným postihnutím, ako aj pri prepočte invalidných dôchodkov žien.
7.	Vypracovať špecifický program v oblasti poradenstva prípravy na manželstvo a rodičovstvo dievčat a žien so zdravotným  postihnutím.

K plneniu úloh vyplývajúcich z tohto princípu sa prihlásili prevažne krajské úrady, ktoré realizovali množstvo konkrétnych aktivít a podujatí.

1. Transformácia územno-správneho členenia a s tým spojený prechod kompetencií. na samosprávy a vyššie územné celky posilní kompetencie miestnych samospráv, v roku 2000 táto otázka nebola doriešená.

2.  V rámci tohto opatrenia sa uskutočnili viaceré aktivity v regiónoch: KÚ v Banskej Bystrici zvolal stretnutie s predstaviteľmi rómskych iniciatív a združení a rómskych podnikateľov a to nielen v záujme riešenia nezamestnanosti rómskych mužov a žien, ale aj v záujme riešenia bytovej problematiky a zvyšovania vzdelanostnej úrovne. KÚ sa tiež podieľa na realizovaní projektov ako napr. projekt KARI (Krajská asociácia rómskych iniciatív) – Centrá zamestnanosti a podnikania Rómov v najzaostalejších okresoch Banskobystrického  kraja. V Žilinskom kraji spolupracovali s rómskymi iniciatívami pri príprave projektov, zvyšujúcich zamestnávanie Rómov. V roku 2000 vznikla Rada prednostu KÚ v Žiline pre riešenie rómskej problematiky. Táto sa podieľa na príprave, realizácii a hodnotení činnosti podporných programov a iných organizačných foriem a metód riešenia problematiky rómskej národnostnej menšiny.

Pre rómske a ďalšie dievčatá z málopodnetného prostredia bol zavedený do praxe pripravovaný učebný plán na výcvik rôznych remesiel na Odbornom dievčenskom učilišti odevnom vo Vranove nad Topľou a Odbornom učilišti poľnohospodárskom v Čaklove.

OÚP Levoča realizoval motivačný poradenský kurz pre nezamestnané Rómky do 26 rokov so zámerom motivovať rómske ženy pre pracovnú činnosť.

OÚP v Poprade uskutočnil projekt „Krátkodobý program podpory zamestnanosti mladých ľudí vo veku 18-26 rokov“. Cieľom kurzu bolo poskytnúť poradenstvo a zvýšiť úspešnosť pri hľadaní zamestnania. OÚ v Poprade v spolupráci s Akadémiou vzdelávania v Prešove podporil projekt na prípravu hlavne rómskych žien na prácu sociálnych asistentov v rómskych komunitách.
OÚP vo Vranove nad Topľou uskutočnil poradenský projekt „Aktívna pomoc rómskym spoluobčanom na trhu práce“ so zámerom stimulovať EN rómske ženy k aktívnejšiemu riešeniu ich nezamestnanosti. 

3. Oddelenia sociálnych vecí okresných úradov (OSV OÚ) často spolupracujú so samosprávami, aj formou konzultácií pri zvažovaní pomoci rodinám v rámci veľmi obmedzených možností samospráv.  Taktiež OSV v spolupráci so samosprávami v prípade potreby podporujú a realizujú využívanie inštitútu osobitného príjemcu, hlavne v rodinách, ktoré nedokázali hospodáriť s prostriedkami z dávky sociálnej pomoci počas celého mesiaca. V spolupráci s MVO poriadali kurzy,  výcviky  a prednášky pre ženy, aby sa naučili viesť domácnosť a hospodáriť s rodinným rozpočtom, hlavne mladé ženy, rómskeho etnika, ale aj dievčatá z nepriaznivých rodinných pomerov alebo po výchove v DD. Konkrétne napr. OÚ v Turčianskych Tepliciach v spolupráci s ÚŽS zorganizoval pre rómske ženy na vidieku prednášku “Účelné vynakladanie finančných prostriedkov v domácnosti“, na obdobných aktivitách v Nitrianskom kraji sa zúčastnilo počas roka 2000 280 žien a dievčat. Za účelom skvalitnenia vzdelávania rómskych žiakov  v roku 2000  MŠ SR pracovalo na príprave materiálu „Dlhodobá koncepcia výchovy a vzdelávania rómskych žiakov“, ktorá je v súčasnosti predložená na verejnú diskusiu. Šanca navštevovať prípravné ročníky školy je otvorená  deťom, ktoré to potrebujú. Do všetkých aktivít s dieťaťom, pokiaľ dieťa navštevuje prípravný ročník, môžu byť zapájaní rodičia napr. matka s dieťaťom v materskej škole, otvorené hodiny pre rodičov (v praxi sú to hlavne matky). Napr. v Bardejove sú pre deti pred nástupom do ZŠ, ktoré nenavštevujú MŠ, zriadené od marca do júna pomocné prípravné triedy. Rómske matky navštevujú tieto triedy spolu s deťmi. V roku 2000  sa v spolupráci so saleziánmi Don Bosca vytvorila elokovaná trieda pre 1. ročník ZŠ priamo v rómskej osade, čo sa odrazilo v lepšej školskej dochádzke.
 
KÚ Žilina rozšíril sieť študijných a učebných odborov aj so zameraním na oblasť zdravotne postihnutých a znevýhodnených dievčat.

4. Koordinačný výbor pre otázky občanov so zdravotným postihnutím SR v rámci pripomienkovania noviel príslušných predpisov inicioval zlepšenie možností zamestnávania občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou. V roku 2000 pomohol aj osobnou intervenciou k zlepšeniu situácie v 3 konkrétnych prípadoch.

OÚ v Starej Ľubovni realizoval poradenský program pre ženy so ZPS, absolvovalo ho 11 žien. Program bol zameraný na aktivizáciu vlastného potenciálu žien pri hľadaní vhodných pracovných miest. Aj v okrese Medzilaborce sa konali stretnutia s dlhodobo nezamestnanými ženami a ženami so zdravotným postihnutím, bolo im poskytnuté právne, psychologické a sociálne poradenstvo. 

5. OÚ Čadca zrealizoval projekt “Radosť do rómskych rodín“, v rámci ktorého poskytol finančné prostriedky na zakúpenie športových potrieb a na návštevu kultúrnych podujatí. Zaktivizovali ženu - dobrovoľníčku z radov Rómov, ktorá sa zaoberá organizovaním zmysluplných voľnočasových aktivít rómskych detí. Mnohé aktivity v rámci tohoto opatrenia sú plnené prostredníctvom kultúrno-osvetovej činnosti regionálnych osvetových stredísk, ktoré sú vyhodnocované v dosahu Národného osvetového centra. Napr. besedy a cyklické školenia v oblasti sociálnej osvety, tradičných remesiel, prednášky pre rómske ženy „Práva a povinnosti rodičov pri výchove detí“, kurzy ľudových tradícií na dedinách, výstavy ľudovej umeleckej tvorivosti , ako aj regionálny festival rómskej kultúry a folklóru horného Spiša v Poprade a pod.

KÚ v Košiciach sa podieľal na riešení hodnoteného opatrenia prostredníctvom zdravotnej osvety, programom VARTA a prostredníctvom záujmovo-vzdelávacích aktivít kultúrnych zariadení v pôsobnosti odboru kultúry KÚ v Košiciach.

6.  V rámci pripravovaného zákona o Sociálnom poistení, ktorého účinnosť sa predpokladá od 1. 1. 2003 sa pripravuje zavedenie jednotného spôsobu výpočtu invalidných dôchodkov mužov aj žien.

7. Špecifický programv oblasti poradenstva prípravy na manželstvo a rodičovstvo dievčat a žien so zdravotným postihnutím zatiaľ vypracovaný nebol. KVZPO SR a CPPS v roku 2000 spolupracovali s Národným osvetovým centrom v Bratislave na projekte “Mládež so sluchovým postihnutím a jej príprava na partnerstvo, manželstvo a rodičovstvo“, ktorého druhá časť bude realizovaná v roku 2001. 
KÚ Trenčín sa osobitne zaoberal prostredníctvom aktivít škôl problematikou aktívnej ochrany pred zneužitím žiakov a k ochrane ich práv s osobitným zreteľom na dievčatá s mentálnym postihnutím. Na  riešení tejto problematiky spolupracujú sociálna kurátorka, zdravotníci a príslušníci policajného zboru, funguje aj skrinka dôvery na anonymné riešenie problémov žiakov.

KÚ Žilina podporuje prípravu dievčat na rolu matky v zariadeniach náhradnej rodinnej starostlivosti. Tejto problematike sa začali venovať aj školské a mimoškolské zariadenia v rámci projektov,  predkladaných KÚ v rámci preventívnych aktivít. Osobitná pozornosť je venovaná rómskym dievčatám.

OÚ, OSV v Poprade podporil OZ Romipen, ktorý sa projektom „Správne dievča“ zameral na zdravotnú výchovu, plánované rodičovstvo a výchovu detí a ďalšie otázky. 
Na realizovaní projektu „Príprava občanov Rómov na manželstvo a rodičovstvo“ sa podieľali školy v spolupráci so Štátnymi zdravotnými ústavmi na Slovensku. Cieľovou skupinou boli žiaci - repetenti rómskeho etnika v počte 1200 z oblasti východného a stredného Slovenska s vysokou koncentráciou rómskeho obyvateľstva. Cieľom projektu bolo hlavne zvýšiť zdravotné uvedomenie, pripraviť ich na manželstvo a rodičovstvo, ale pôsobiť aj v oblasti prevencie alkoholizmu a prevencie užívania drog. Výsledkom projektu je preukázateľné zvýšenie úrovne vedomostí, pozitívna zmena postojov a správania u týchto žiakov ako aj ďalšie vzdelanie učiteľov, ktorí so žiakmi v rámci projektu v mimo vyučovacom čase pracovali 40 hodín. Realizácia tohoto projektu bude bázou pre ďalšie, napr. projekt „Matky pomôžte svojim deťom“. 

Princíp VIII.  Podporovať činnosť organizácií zameraných na podporu a rozvoj žien na národnej i medzinárodnej úrovni
Opatrenia na riešenie:
1.	Podporovať a presadzovať projekty a programy zamerané na problematiku rovnoprávnosti pohlaví a postavenia  žien na úrovni národnej  i medzinárodnej.
2.	Podporovať činnosť a spoluprácu všetkých národných i medzinárodných inštitúcií a organizácií  zameraných  na problematiku rovnoprávnosti.
3.	Podporovať výskum v oblasti rovnoprávnosti postavenia žien a mužov a ich vzájomných vzťahov na národnej a medzinárodnej úrovni.
4.	Vytvárať vhodné legislatívne a ekonomické podmienky na činnosť neziskových ženských organizácií.
5.	Prostredníctvom medzinárodných inštitúcií (regionálnych komisií a ďalších subregionálnych štruktúr) napomáhať národným inštitúciám pri monitorovaní, realizácii a vyhodnocovaní Akčnej platformy  prijatej na IV. Svetovej konferencii o ženách v  Pekingu.
6.	Prostredníctvom  regionálnych úradovní špecializovaných agencií OSN (UNICEF, UNESCO, UNDP, FAO a pod.), identifikovať najpálčivejšie problémy žien, vrátane vymedzenia časového rámca  a finančných  zdrojov.
7.	Podporovať  výmenu skúseností pri riešení jednotlivých problémových oblastí týkajúcich sa žien s krajinami EÚ a asociovanými krajinami.

Rok 2000 bol z medzinárodného hľadiska pre problematiku žien veľmi dôležitým. V tomto roku sa konalo osobitné zasadnutie VZ OSN v New Yorku, 5. - 9. júna 2000: ”Ženy 2000: rovnoprávnosť rodov, rozvoj a mier pre 21. storočie” (tzv. Peking+5), ktoré predstavovalo vyhodnotenie implementácie záverov 4. svetovej konferencie o ženách v Pekingu z roku 1995. Všetci delegáti za Slovensko sa zhodli pod dojmom rokovania v New Yorku ako aj v Ženeve v rámci prípravného procesu, na potrebe intenzívnejšie sa zaoberať legislatívnymi, sociálnymi, ale aj psychologicko - sociologickými opatreniami v záujme pozdvihnutia problematiky žien v SR. V rámci zastúpenia SR v štruktúrach  medzinárodných organizácií,   z 98 občanov, ktorí tam pracujú je 33 žien. Na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí pracuje v súčasnosti 8 žien vo vedúcich funkciách - 4 veľvyslankyne, 1 generálna konzulka, 3 riaditeľky slovenských inštitútov.

1. V rámci projektov Sokrates, Leonardo  da Vinci a Mládež pre Európu III. sa nachádzajú v rámci medzinárodných projektov aj úlohy, zamerané na zrovnoprávnenie žien v zamestnaní a spoločnosti, s hlavným dôrazom na mladé ženy a dievčatá.

Z konkrétnych aktivít v tejto oblasti: Pracovníci Regionálneho rozvoja a IOV v Bardejove sa zapojili do špeciálneho prípravného programu pre štrukturálne fondy SR v rámci programu PHARE. Po jeho absolvovaní budú môcť využiť skúsenosti z riešenia problematiky žien v krajinách EU a budú mať možnosť spracovať projekty na podmienky SR a okresu Bardejov. KÚ v Žiline v spolupráci s OZ Gradus uskutočňuje za finančnej podpory Britského veľvyslanectva Know How Fondu priebežný vzdelávací a zážitkový program pre pracovníkov sociálnoprávnej ochrany pod názvom „Sociálna práca je vedou a poslaním zároveň“.

2. V rámci MPSVR SR obe súčasti  systému inštitúcií, zameraných na riešenie problematiky žien a rovnosti príležitostí žien a mužov (Koordinačný výbor pre problematiku žien a Odbor rovnosti príležitostí) veľmi úzko spolupracovali ako navzájom, tak aj pri nadväzovaní spolupráce s medzinárodnými organizáciami a národnými orgánmi viacerých európskych krajín, činnými v tej istej oblasti, hlavne Švédskom Slovinskom, Českom, Nemeckom. V rámci spolupráce s  medzinárodnými organizáciami konkrétne s Radou Európy,  na Slovensku sa uskutočnila celoeurópska konferencia Informačné fórum o národných politikách v oblasti rovnoprávnosti žien a mužov k problematike mladých žien a dievčat v Bratislave v októbri 2000 pod názvom: „Ľudské práva dievčat a mladých žien v Európe: otázky a výzvy pre 21. storočie“. Konferencia, ktorej sa zúčastnili zástupcovia takmer všetkých členských krajín Rady Európy a významných medzinárodných organizácií a inštitúcií sa stretla s mimoriadne priaznivým ohlasom ako z organizačného hľadiska, tak aj vzhľadom na obsahovú náplň konferencie.
 
V priebehu roka 2000 mal KVPŽ odbornú a MZV SR organizačnú gesciu nad procesom pristúpenia SR k veľmi dôležitému medzinárodnému dokumentu v oblasti problematiky žien – k Opčnému protokolu k Dohovoru OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien. Uzavretím Opčného protokolu štát – zmluvná strana, uznáva príslušnosť Výboru pre odstránenie diskriminácie žien prijímať a posudzovať oznámenia od jednotlivcov a skupín o tom, že sa stali obeťami porušenia niektorého z práv ustanovených v Dohovore. Slovenská republika tak zabezpečila možnosť medzinárodnoprávnej ochrany práv žien v prípade vyčerpania všetkých vnútroštátnych opravných prostriedkov, ako je tomu i v prípade iných ľudskoprávnych dohovorov.  Vláda SR dňa 24. mája 2000 vyslovila uznesením č. 363 súhlas s uzavretím Opčného protokolu k Dohovoru OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien a následne počas rokovania 23. Osobitného zasadnutia Valného zhromaždenia OSN minister práce, sociálnych vecí a rodiny a predseda KVPŽ Peter Magvaši dňa 5. júna 2000  podpísal v New Yorku v mene Slovenskej republiky ako 38. krajiny sveta Opčný protokol k Dohovoru OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien. Národná rada SR vyslovila súhlas s návrhom na uzavretie Opčného protokolu k Dohovoru OSN o odstránení všetkých foriem   diskriminácie   žien  uznesením  č.1046  zo  dňa  22. 9. 2000.   Ratifikačná listina bola 17. 11. 2000 uložená u GT OSN. SR sa tak pripojila k 18 krajinám,  ktoré uvedený protokol ratifikovali a ktorým sa tak otvorila možnosť podávať po vyčerpaní všetkých vnútroštátnych opravných prostriedkov individuálne sťažnosti o porušení niektorých z práv ustanovených Dohovorom na Výbor pre odstránenie diskriminácie žien. V súčasnosti je pripravený na vydanie v Zbierke zákonov SR.

MZV SR zabezpečovalo výmenu informácií, dokumentov a stanovísk medzi OSN a inými medzinárodnými organizáciami a SR (dotazník OSN týkajúci sa zastúpenia žien v armáde, polícii a mierových operáciách).
MPSVR SR sa podieľa na sprostredkovaní najdôležitejších informácií o záväzkoch, ktoré SR prevzala pri riešení postavenia žien v našej spoločnosti v súlade s medzinárodnými Dohovormi: Agenda 21 prijatá na konferencii o životnom prostredí v Rio de Janeiro, Akčný program prijatý na medzinárodnej konferencii o populácii a rozvoji v Káhire, Akčná platforma prijatá na 4. Svetovej konferencii o ženách v Pekingu a Deklarácia a Akčný program schválené na Svetovom summite o sociálnom rozvoji v Kodani. 

V súvislosti s prípravou účasti delegácie SR na 24. Osobitnom zasadnutí VZ OSN o implementácii výsledkov Svetového summitu o sociálnom rozvoji v Ženeve, 26. - 30. júna 2000 MPSVR SR zorganizovalo 3. 4. 2000 Národnú konferenciu o plnení záväzkov  svetového summitu o sociálnom rozvoji. Cieľom konferencie bolo zhodnotiť efektívnosť implementácie Kodanskej deklarácie a Akčného programu s upriamením sa na 10 záväzkov, pričom osobitne problematiky žien sa dotýkal záväzok 5: Plné rešpektovanie ľudskej dôstojnosti, dosiahnuť rovnosť a rovnoprávnosť medzi ženami a mužmi. Vláda SR venovala a venuje pozornosť rozpracovaniu záverov z Kodane, pričom svojím uznesením uložila členom vlády zohľadňovať závery a podnety Kodanskej deklarácie a akčného programu v rámci pôsobnosti rezortov.

V priebehu roka 2000 sa pracovalo na posudkoch k možnosti ratifikácie Dohovoru MOP o rovnakých príležitostiach a rovnakom zaobchádzaní s mužmi pracovníkmi a ženami pracovníčkami: pracovníkmi so zodpovednosťou za rodinu č. 156. Vnútroštátne zákonodarstvo Slovenskej republiky podľa vypracovaného odborného posudku v podstate harmonizuje s uvedeným dohovorom.  Vykonávanie dohovoru sa posilní prijatím nového Zákonníka práce.

Taktiež sa plnili záväzky, vyplývajúce zo Spoločnej pozície EÚ ku kapitole č. 13 – Sociálna 
politika a zamestnanosť:
Slovenská republika ukončila práce na analýze Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o nočnej práci žien zamestnaných v priemysle č. 89 z roku 1948 a vypovie ho v treťom štvrťroku 2001. Zároveň SR zváži ratifikáciu Dohovoru MOP o nočnej práci č. 171 z roku 1990.“ 

Slovensko bolo vyzvané, aby uviedlo, ako hodnotí, či opatrenia pre rovnaké zaobchádzanie sú uplatňované v praxi a ako zamýšľa ďalej rozvíjať praktické vynucovacie opatrenia na zaručenie rovnakého zaobchádzania, najmä pokiaľ ide o prístup jednotlivcov k informáciám o ich zákonných právach v tomto smere. Odpoveďou  SR bolo, že jedinou inštitúciou na takéto vymáhanie sú zatiaľ súdy. V SR sa novelou Ústavy SR vytvorili podmienky pre zriadenie inštitútu ombudsmana, ktorý sa bude podieľať na ochrane základných práv a slobôd fyzických a právnických osôb pri konaní, rozhodovaní alebo nečinnosti orgánov verejnej správy, ak bude ich konanie, rozhodovanie alebo nečinnosť v rozpore s právnym poriadkom alebo princípmi demokratického a právneho štátu.
 
 MZV SR  plnilo úlohu sprostredkovateľa a koordinátora medzinárodných aktivít venovaných problematike žien v súčinnosti so zastupiteľskými úradmi a stálymi misiami SR. Organizačne zabezpečovalo účasť SR na medzinárodných fórach venovaných danej problematike a hodnoteniu národných aktivít na medzinárodnej i regionálnej úrovni. V rámci OSN išlo najmä o zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, Hospodárskej a sociálnej rady, zasadania regionálnych komisií, ako aj Komisie pre postavenie žien, monitorujúcej implementáciu Akčnej platformy, v rámci Rady Európy išlo o spoluprácu s Výborom pre rovnosť šancí mužov a žien v PZ RE a expertným výborom RE pre rovnoprávnosť mužov a žien (CDEG). MZV SR zabezpečovalo účasť aj na príslušných konferenciách, seminároch riešiacich problematiku žien (napr. Konferencia o ženách vo Viedni - organizovaná SM Rakúska pri OSN vo Viedni, seminár o koordinovaní aktivít proti obchodovaniu s ľudskými bytosťami v JVE), ako aj aktívnu spoluprácu na príprave medzinárodných podujatí  (napr. Konferencia ministrov zodpovedných za problematiku žien - Skopje , 2002).   
 
MZV SR sa podieľalo na príprave a organizačne zabezpečovalo účasť SR na:

1)   55.   zasadnutí Valného zhromaždenia OSN (5. 9. - 23. 12. 2000, New York): 
Rokovania VZ prebiehali v 6 výboroch. Problematika pozdvihnutia žien bola predmetom rokovaní 3. výboru, v rámci ktorého sa SR pripojila k nasledujúcim rezolúciám:  
-  Zločiny proti ženám páchané v mene cti
-  Obchodovanie so ženami a dievčatami
-  Odstránenie všetkých foriem násilia, páchaného na ženách, vrátane zločinov
-  Zlepšenie postavenia žien v OSN
-  Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien
- Kritická situácia v INSTRAW (Medzinárodnom výskumnom a školiacom inštitúte pre zlepšenie postavenia žien). 
V rámci uvedeného zasadnutia sa SR pripojila aj k rezolúcii Realizácia výsledkov 4. svetovej konferencie o ženách a  úplná realizácia Pekingskej deklarácie a Akčnej platformy a záverov 23. OZ VZ OSN. 

2) 23. Osobitnom zasadnutí Valného zhromaždenia OSN nazvaného: Ženy 2000: rovnoprávnosť pohlaví, rozvoj a mier pre 21. storočie, ktoré sa konalo v dňoch  5. - 9. 6. 2000 v New Yorku. Zasadnutie vychádzalo zo záverov 4. Svetovej konferencie o ženách a členským krajinám slúžilo ako fórum pre potvrdenie záväzkov k plnej implementácii Akčného plánu a identifikovanie ďalších aktivít a iniciatív za účelom dosiahnutia rovnosti pohlaví v 21. storočí.

Príprava hodnotiaceho 23. OZ VZ OSN bola dlhodobým procesom. Hospodárske a sociálne komisie regiónov usporadúvali regionálne konferencie. SR účinne participovala v prípravnom procese na vládnej i mimovládnej úrovni. V roku 2000 to bolo: 
1) Regionálne prípravné stretnutie organizované Európskou hospodárskou komisiou k zhodnoteniu PAP ( január, Ženeva).  Závery tohto stretnutia tvorili podklady pre vypracovanie správy GT OSN na 23. OZ VZ OSN. 
2) zasadnutie Európskej komisie k implementácii PAP (február, Brusel). Cieľom bolo zmapovanie situácie v Európe po 5 rokoch od konania konferencie v Pekingu.          	

Napriek tomu, že SR nie je v súčasnosti členom Komisie pre postavenie žien (CSW), jednej zo 6 komisií Hospodárskej a sociálnej rady (ECOSOC), MZV SR prostredníctvom SM SR zabezpečovalo účasť na  pravidelných zasadaniach a informovalo o jej činnosti. Komisia slúžila ako prípravný výbor pre osobitné zasadnutie Valného zhromaždenia OSN zameraného na hodnotenie konferencií o ženách (Nairobi, Peking). MZV SR evidovalo kandidatúry expertov do Výboru pre odstránenie diskriminácie žien, kontrolného orgánu OSN vytvoreného na základe príslušného  Dohovoru.

V rámci aktivít Národnej asociácie sudkýň Slovenska, ktorá je členom Medzinárodnej asociácie sudkýň, bol spracovaný dotazník, týkajúci sa indikácie problémov súdnictva z pohľadu sudkýň, ako aj problémov sudkýň ako žien-pracovníčok v rámci súdov.

V novembri bola podpísaná zmluva o spolupráci medzi MV SR a OZ Združenie príslušníčok Policajného zboru SR, ktoré je členom Európskej siete policajtiek.
Úlohu poradného orgánu ministra obrany SR v oblasti riešenia problematiky žien plní Združenie žien Armády SR.

OZ Ženy vidieka nadviazalo kontakty s rakúskym združením farmárok za účelom výmeny skúseností a organizovania spoločných aktivít. Aj ÚŽS, OZ Profesionálne ženy, Aliancia žien Slovenska a mnohé ďalšie MVO, činné v problematike žien, udržiavajú kontakty s viacerými zahraničnými a medzinárodnými organizáciami, ktoré v prípade kompatibility ich aktivít podporujú aj finančne ich programy a projekty.

3. V roku 2000 bol ukončený výskum „Ženy v politike“ a vydaná záverečná správa z tohoto výskumu v publikácii: Filadelfiová J., Radičová I., Puliš P.: Ženy v politike – dôsledok tranzície verejnej politiky?  S.P.A.C.E. a MPSVR SR, Bratislava 2000 a započal sa projekt pod názvom „Slovenská žena v 21. storočí – pluralita životných stratégií“, ktorý realizuje Združenie na podporu mladých rodín a Medzinárodné stredisko pre štúdium rodiny. V rámci projektu sa pripravuje vydanie publikácie „Pre a proti v politike rovnosti príležitostí mužov a žien“.
Výskumný ústav práce, sociálnych vecí a rodiny sa podieľal na riešení 3 výskumných prác v oblasti rovnosti príležitosti žien a mužov.

4. Osobitná legislatíva na podporu činnosti neziskových ženských organizácií nebola  v roku 2000 iniciovaná.
 
5. Na základe opatrení Pekingskej akčnej platformy bol  pre SR vypracovaný Národný akčný plán pre ženy v SR. Na jeho hodnotenie v roku 2000 nebola potrebná pomoc medzinárodných inštitúcií.

6. MP SR je medzivládnym gestorom pri spolupráci v systéme OSN v problematike vidieckych žien a rodín. V roku 2000 spolupracovalo pri vypracovaní hodnotiacich dokumentov a stanovísk v kontexte problematiky žien hlavne s FAO . V rámci spolupráce SR s FAO boli zabezpečené nasledujúce národné a medzinárodné aktivity: 
-	regionálny workshop FAO pre prípravu a realizáciu Národného akčného plánu pre ženy v rozvoji za účasti delegácií zo 17 krajín Európy,
-	na zasadnutí Európskej pracovnej skupiny FAO pre ženy a vidiecke rodiny v Innsbrucku SR prezentovala prípadovú štúdiu o nových možnostiach a príležitostiach mládeže,
-	na 119. zasadnutí rady FAO v rámci konzultácie členských štátov EÚ za účasti vybraných asociovaných krajín delegácia SR podporila v Strednodobom pláne FAO na roky 2002 – 2006 pokračovanie programu pre ženy a vidiecke rodiny.

7. MS SR, MPSVR SR v rámci oficiálnej návštevy švédskej ministerky poľnohospodárstva a rovnosti príležitostí Margaréty Winberg mali možnosť výmeny skúseností, na MS SR v oblasti zneužívania žien a ich nútenia k prostitúcií, na MPSVR SR k rovnosti príležitostí, hlavne na trhu práce a v oblasti účasti žien v politike a v rozhodujúcich pozíciách.