Title: N á v r h
Author: STRANSKA
Last saved by: agenda0
Company: MVRR SR

Návrh
územno-hospodárskeho rozvoja trnavského regiónu po roku 2005 
s ohľadom na odstavenie JE V-1 z prevádzky 
a jej dopady na sociálnu situáciu v regióne

I.	Celková charakteristika trnavského regiónu

Trnavský región svojou rozlohou 4 148 km² sa radí na siedme miesto  v štruktúre krajov Slovenskej republiky, počtom obyvateľov 551 441 je na ôsmom mieste. Na severe susedí s Trenčianskym krajom, na východe s Nitrianskym krajom, na juhu s Maďarskou republikou, na západe s Bratislavským krajom, Českou republikou a Rakúskom. Trnavský kraj tvorí sedem okresov. Sú to okresy -  Trnava (741 km²), Dunajská Streda (1 075 km²), Galanta (641 km²), Hlohovec (267 km²), Piešťany (381 km²), Senica (684 km²) a Skalica (359 km²).

Nerastné bohatstvo regiónu je zastúpené na severe ropou a zemným plynom. Podzemné ložiská ropy a  zemného plynu na nachádzajú v  oblastiach Gbely, Štefanov, Unín, Kúty a  Borský Svätý Jur. Najperspektívnejším a  hospodársky najvýznamnejším ložiskom ropy sú Gbely – B pole a zemného plynu Borský Svätý Jur v  okrese Senica. V ostatných častiach regiónu sa nachádzajú ložiská tehliarskych surovín, vápencov, dolomitov, sklárskych a zlievárenských pieskov a štrkopieskov. Ich využívanie má prevažne miestny význam, nakoľko zásoby týchto surovín sa na území kraja nevyskytujú v takom  rozsahu, aby mohli podstatnou mierou ovplyvniť jeho ekonomický rozvoj. Z lesov v súčasnosti dominujú v oblasti Malých Karpát lesy dubové a bukové a v oblasti Záhorskej nížiny porasty borovicové. V povodí riek sa zachovali lužné lesy, ktoré sú  domovom mnohých druhov vzácneho vtáctva.

 Z geografického hľadiska trnavského regiónu najväčšiu plochu zaberá Podunajská nížina na juhu a Záhorská nížina na severe. Na území regiónu je vybudovaná sieť chránených území, z ktorých najrozsiahlejšia je chránená krajinná oblasť Malé Karpaty. Významné sú aj prírodné rezervácie v oblasti Dunajskej Stredy, a to Ostrov orliaka morského, Čičovské mŕtve rameno, Klátovské rameno a z dôvodu výskytu kvalitných zdrojov podzemných vôd i oblasť Žitného ostrova.

Prírodné zdroje trnavského regiónu sa prezentujú veľmi dobrými pôdnymi podmienkami pre poľnohospodársku výrobu. Poľnohospodárska pôda je najdôležitejším prírodným zdrojom nielen z hľadiska výmery, ale i z hľadiska bonity pôdy. Pre rozvoj regiónu majú mimoriadny význam geotermálne a liečivé pramene, ktoré sa využívajú na liečebné a rekreačné účely.

Vodné zdroje reprezentujú rieky Dunaj, Váh a Myjava, ktoré odvodňujú tento región. Na týchto riekach a ich prítokoch sú vybudované viaceré vodné nádrže, napr. Boleráz, Buková, Drahovce, Kunov, rekreačné stredisko Sĺňava, ako  i najväčšie a najznámejšie vodné dielo - Gabčíkovo. Dunaj je súčasťou európskej vodnej cesty (kanál Dunaj - Mohan - Rýn), čím je zabezpečené prepojenie Slovenska so štátmi juhovýchodnej  i západnej Európy.

V systéme dopravy územím prechádza pomerne hustá cestná sieť nadregionálneho i  medzinárodného významu. Celková dĺžka cestnej siete predstavuje 1 945 km, z toho diaľničná sieť 67,4 km.  Miestne komunikácie dosahujú dĺžku 2 071 km. 

Z  hľadiska medzinárodného významu územím regiónu v severnej časti prechádza medzinárodný cestný ťah I/61 (E75) s pripojením na Rakúsko, Poľsko a Maďarsko. V smere sever - juh je časť regiónu napojená na medzinárodné ťahy E50 a E571  a na štátnu cestu I/64. Letecká doprava je zastúpená letiskom, ktoré  sa nachádza v meste Piešťany.

Územie regiónu patrí k národnostne zmiešaným územiam Slovenska s prevahou slovenskej národnosti (70,63%), druhou najpočetnejšou je maďarská národnosť (27,1%), ktorá je najviac zastúpená v južnej časti v  okolí Dunajskej Stredy a Galanty. 

II. Východiská v hospodárskej oblasti trnavského regiónu

V štruktúre tvorby regionálneho hrubého domáceho produktu v trhových cenách Trnavský kraj je regiónom so šiestym najväčším ekonomickým potenciálom v rámci Slovenskej republiky. V  roku 2000 sa vytvoril hrubý domáci produkt vo výške 91,9 mld Sk. Postavenie regiónu je vyjadrené 10,36 %-ným podielom na tvorbe hrubého domáceho produktu v  SR.  Pri prepočte HDP na jedného obyvateľa (167 tis. Sk) predstavuje 101,53 % v porovnaní s priemerom vykazovaným za SR. Z pohľadu tejto charakteristiky sa región radí na druhé miesto na Slovensku. V roku 2000 vzrástol HDP regiónu oproti roku 1999 o 8,19 %, pri prepočte na jedného obyvateľa o 6,16 %, čo je tretí najnižší prírastok zaznamenaný v sledovanom období v rámci jednotlivých krajov SR, pri priemernom raste tohto ukazovateľa o 8,5 %. Z pohľadu odvetvovej štruktúry podielu na tvorbe celkovej hrubej produkcie rozhodujúce postavenie má priemysel, a to najmä energetický, strojársky, potravinársky a chemický. 

Štruktúra sektorov hospodárstva v okresoch Trnavského kraja v súčasnosti a v ďalšom období je zachytená v nasledujúcej tabuľke:

OKRES

Ťažba nerast-
ných surovín

Výroba potra-vín

Strojár-sky  a hut. priem.

Elektro-technic-ký priem.

Chemic-ký priemy-sel

Drevo-spracu-
 júci  prie  mysel

Ľahký priemy-sel

Výroba a rozvod el., plynu, vody

Ces-tovný ruch

Poľno-hospo-dárska výroba

Dunajská Streda | | x  o | x | | | | o | | x o | x
Galanta | | x  o | x  o | | | o | | | x | x
Hlohovec | | x  o | x  o | | x  o | x | x | | | x
Piešťany | | x  o | x | x  o | | | x  o | x | x  o | x
Senica | | x  o | x | | x  o | | | | | x
Skalica | x  o | x  o | x  o | | | x  o | | | x o | x
Trnava | | x  o | x  o | x | x  o | x | x  o | x  o | x o | x

( x – súčasné rozloženie sektorov hospodárstva v okresoch krajov, o – rozvoj sektorov v ďalšom období )
Priestorová a  veľkostná štruktúra priemyslu sa odvíja od zdrojov územia reprezentovaných hlavne potenciálom surovinových zdrojov, pôdneho krytia a ľudských zdrojov. Rozmiestnenie priemyslu je teritoriálne nevyvážené, severná a  stredná časť regiónu má priemyselný charakter a  južná časť regiónu priemyselno-poľnohospodársky charakter. V  kraji sú zastúpené takmer všetky odvetvia priemyslu.  Najvýznamnejším odvetvím priemyslu je priemysel energetický. Tento má z hľadiska výroby a zásobovania energiou dominantné postavenie nielen v regióne ale aj v rámci Slovenskej republiky. Nachádzajú sa tu najväčšie zdroje na výrobu elektrickej energie v areáli jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice, vodných elektrární Gabčíkovo a Madunice.  Okrem tohto zdroja je na území kraja 9 malých vodných elektrární s veľkým prínosom v ekologickom využití hydropotenciálu. 

Odvetvie stavebníctva zaznamenalo po r. 1989 výrazné znižovanie výkonov, čo sa prejavilo nielen rozpadom veľkých a  stredných stavebných firiem, ale aj postupným znižovaním zamestnanosti v tomto odvetví. Tento pokles pokračoval až do r. 1994, kedy bol zaznamenaný mierny nárast výkonov. K najvýraznejšiemu rastu objemu stavebnej produkcie došlo v r. 1996, na čom sa významne podieľala realizácia infraštruktúrnych projektov (výstavba diaľníc) a energetických stavieb. Premietlo sa to aj vo výkonnosti podnikov vo verejnom sektore. Ich medziročný prírastok produkcie bol o 8,7 boda vyšší ako v podnikoch v súkromnom sektore Slovenska. Priaznivý vývoj výkonnosti stavebníctva ovplyvňovali hlavne veľké podniky s nadpriemerným tempom rastu a významným podielom na produkcii. Veľmi výrazný bol aj rast produkcie malých podnikov s 10 až 19 zamestnancami. Z územného hľadiska k  zvýšeniu objemu stavebnej produkcie došlo v  okresoch Hlohovec, Piešťany a  Trnava. Zníženie naproti tomu zaznamenali okresy Dunajská Streda, Galanta, Senica  a  Skalica. 

 Plošne najrozšírenejšou aktivitou na území regiónu je odvetvie poľnohospodárstva.  S podielom 19,21 % na tvorbe  HDP poľnohospodárstva sa radí na druhé miesto  v rámci Slovenskej republiky. Poľnohospodárska pôda zaberá 70,98 % z celkovej rozlohy kraja a z celkovej výmery poľnohospodárskej pôdy tvorí orná pôda 89,72 %. Produkčná schopnosť poľnohospodárskych pôd je veľmi dobrá, sú tu priaznivé prírodné i klimatické podmienky pre pestovanie takmer všetkých poľnohospodárskych plodín a pre zabezpečovanie poľnohospodárskej produkcie. Na vlastné poľnohospodárstvo nadväzuje potravinársky priemysel, ktorý je zameraný na spracovanie obilia, mäsa, mlieka, tabaku, výrobu cukru, výrobu piva, konzervovanie ovocia a zeleniny, výrobu ovocných štiav a zeleninových pást, vína, destilátov, spracovanie repky na olej  a výrobu sladu.

Odvetvie služieb je v prevažnej miere sústredené do podnikateľskej sféry. Najčastejšie využívanou oblasťou sú vybrané trhové služby, medzi ktoré možno zaradiť obchod s nehnuteľnosťami, prenájom strojov, právne, ekonomické a daňové služby, čistiarne, kaderníctva, športové, rekreačné, kultúrne činnosti a pod.. Významné zastúpenie má aj sféra obchodu, pohostinstva, ubytovania a opráv spotrebného tovaru a motorových vozidiel. Rozmiestnenie služieb je nevyvážené, zariadenia a prevádzky sú koncentrované prevažne v mestách.  Nedostatok   zariadení  tohto druhu sa prejavuje predovšetkým v obciach, kde je ich otvorenie a prevádzkovanie mnohokrát neefektívne, a teda aj nerentabilné. 

Región má vytvorené podmienky pre rozvoj všetkých druhov cestovného ruchu, a to kúpeľníctva, mestského turizmu, ale aj agroturistiky.Potenciál prírodných atraktivít a historických pamiatok je veľmi rozsiahly. Z hľadiska klimatických podmienok sa región zaraďuje do teplej klimatickej oblasti, ktorá ho predurčuje ako mimoriadne vhodný pre letnú rekreáciu so zameraním na kúpanie a vodné športy. Nachádza sa tu i množstvo liečivých prameňov, ktoré sa využívajú na liečenie chorôb pohybového ústrojenstva v kúpeľnom meste Piešťany a kožných chorôb v kúpeľoch Smrdáky. Najznámejšie rekreačné strediská v Trnavskom kraji sú: Vincov les, termálne kúpaliská v Dunajskej Strede, Gabčíkove, Veľkom Mederi a Topoľníkoch, Zlatnícka dolina v Skalici, Šaštín – Gazárka, Sĺňava a Jahodník.

Jedným zo základných prvkov podporujúcich ekonomický rozvoj je rozvoj malého a stredného podnikania. Počet vzniknutých malých a stredných podnikov v trnavskom regióne predstavuje 9,4 % z celkového počtu vzniknutých v SR za rok 1999, pričom v roku 2000 tento podiel dosiahol hodnotu 11,5 %. Ku koncu roka 2000 bolo v trnavskom regióne evidovaných 32 079 podnikateľov fyzických osôb, čo bolo o 1 314 menej ako v roku 1999. Z celkového počtu podnikateľov fyzických osôb bolo  k 31.12.2000 29 042 živnostníkov, 1 996 samostatne hospodáriacich roľníkov, 1 041 slobodne podnikajúcich. Z hľadiska územného členenia najviac fyzických osôb nezapísaných v obchodnom registri podnikalo v okrese Dunajská Streda (8 249) a najmenej v okrese Hlohovec (2 050). Podnikateľská činnosť je v prevažnej miere orientovaná na produkciu určenú pre trh SR a najviac je zameraná na obchodné činnosti, napriek tomu, že v regióne sú predpoklady i pre remeselnú a výrobnú činnosť. 

Objem investícií v trnavskom regióne dosiahol v roku 2000 výšku 15,390 mld. Sk, čo je oproti roku 1999 nárast o 10,5%, z toho hmotné investície predstavujú 15,151 mld. Sk, t.j. 98,4% z obstaraných investícií. Objem zahraničných investícií v regióne dosiahol v roku 1999 hodnotu 8,4 mld. Sk a ich podiel na zahraničných investíciách  celkom tvoril 9%. V roku 2000 sa  objem zahraničných investícií v trnavskom regióne zvýšil na 9,4 mld. Sk, čo oproti rovnakému obdobiu minulého roka predstavuje nárast o 11,9%. Podiel zahraničných investícií trnavského regiónu na zahraničných investíciách celkom tvoril 5,68%. Tieto investície smerovali najmä do modernizácie a rozširovania výrobných procesov, inovácie výrobkov, výchovy manažmentu, využívania informačných technológií a znižovania negatívneho pôsobenia na životné prostredie.

Východiská  odstavenia jadrovej elektrárne V-1 z prevádzky

Jadrová elektráreň V-1 v Jaslovských Bohuniciach je súčasťou SE-EBO o.z., ktorý zamestnáva 2 749 zamestnancov. 1 144 zamestnancov zabezpečuje činnosti, ktoré súvisia s prevádzkou a údržbou JE V-1. Nachádza sa v lokalite okresu Trnava a zaberá plochu 111,30 ha, čo je 0,0268 % rozlohy Trnavského kraja. 

	Podrobnou analýzou bolo vytypovaných päť variantov vyraďovania JE V-1 z prevádzky s rôznou dobou a rôznym rozsahom ochranného uloženia, či uzatvorenia s dozorom  :

1.	Vyraďovanie JE V-1 bez ochranného uloženia s plynulým priebehom procesu vyraďovania až do III. stupňa;
2.	Vyraďovanie JE V-1 s ochranným uložením hermetických priestorov na 70 – 80 rokov;
3.	Vyraďovanie JE V-1 s ochranným uložením reaktora v šachte reaktora na 70 – 80 rokov;
4.	Vyraďovanie JE V-1 s ochranným uložením budovy reaktora na 70 – 80 rokov;
5.	Vyraďovanie JE V-1 do I. stupňa – konzervácia elektrárne so zachovaním dozoru na 70 – 80 rokov.

Na základe výsledkov multikriteriálneho porovnania uvažovaných variantov, bol ako predbežný variant schválený v SE-EBO a následne aj vedením SE, a. s., ako základ pre koncepciu vyraďovania JE V-1 z prevádzky ako najvhodnejší variant č. 2 – t. j. vyraďovanie JE V-1 s ochranným uložením hermetických priestorov. Tento výber variantu č. 2 však musí byť potvrdený dotknutými orgánmi – MH SR, MŽP SR, MZ SR a ÚJD SR na základe posúdenia Zámeru vyraďovania JE V-1 z prevádzky.

Pri rešpektovaní uznesenia vlády SR č.801/1999 o konečnom predčasnom odstavení blokov JE V-1 v rokoch 2006 a 2008  a na základe výsledkov doterajších prác vyplýva, že uvedenie jadrovej elektrárne JE V-1 do stavu ochranného uloženia hermetických priestorov bude vyžadovať približne 16 rokov od doby konečného odstavenia reaktorov a vyvezenia paliva z reaktora do bazéna skladovania. V priebehu 16-tich rokov musia byť vykonané nasledovné hlavné činnosti :

•	dokončenie spracovania rádioaktívnych odpadov z energetickej prevádzky,
•	vyvezenie palivových článkov z bazéna skladovania do medziskladu vyhoreného paliva (koniec ukončovania prevádzky  po konečnom odstavení reaktora),
•	demontáž neaktívnych zariadení a  likvidácia neaktívnych objektov, s využitím ktorých sa pre iné účely nepočíta,
•	preddemontážna dekontaminácia,
•	demontáž technologických zariadení mimo ochranné uloženie,
•	demontážna dekontaminácia,
•	dekontaminácia stavebných povrchov,
•	spracovanie RAO z vyraďovacích činností,
•	demolácia stavebných objektov kontrolovaného pásma mimo ochranného uloženia,
•	úpravy hermetických priestorov pre ochranné uloženie tak, aby spĺňali potreby samostatného „aktívneho“ stavebného objektu s  kontrolovaným pásmom a  vyhovujúceho vykonávaniu všetkých potrebných kontrol v priebehu doby ochranného uloženia.

Po ukončení prípravy k ochrannému uloženiu a realizácii ochranného uloženia (po roku 2023) zostávajú v lokalite dva samostatné objekty: hermetické priestory 1.a 2. bloku v ochrannom uložení s predpokladanou dobou do roku 2100.

III. Východiská v sociálnej oblasti trnavského regiónu

Zdroje pracovných síl a nezamestnanosť

V priebehu roku 2000 sa zvýšil počet obyvateľov regiónu, pričom významným spôsobom na jeho prírastku sa podieľala migrácia. Štruktúra obyvateľstva podľa pohlavia je vyvážená (51,24 % žien). 

      	Ku koncu roku 2000 žilo v jednotlivých okresoch  Trnavského kraja 551 441 obyvateľov, čo predstavovalo 10,2 % z celkového počtu obyvateľov v SR. Územie kraja je osídlené rovnomerne, pričom z hľadiska počtu obyvateľov je najväčší okres Trnava (22,9  % z celkového počtu obyvateľov v  kraji) a okres Dunajská Streda (20,4  % z celkového počtu obyvateľov v  kraji).

Štruktúra obyvateľov trnavského regiónu podľa veku  je charakteristická podpriemerným podielom obyvateľov v predproduktívnom veku  (17,9 % oproti priemeru za SR 19,2 %) a  mierne nadpriemerným podielom obyvateľov v produktívnom veku (63,7 % oproti priemeru za SR 62,7 %). Obyvatelia v poproduktívnom veku tvorili 18,2 % (v SR to bolo 18,1 %).  Výrazne nadpriemerný podiel obyvateľov v  produktívnom veku mali okresy Dunajská Streda (65,1 % z celkového počtu obyvateľov v okrese v roku 2000) a Trnava (64,5 % z celkového počtu obyvateľov v okrese v roku 2000).

      	Podľa Výberového zisťovania pracovných síl bolo v roku 2000 v  Trnavskom kraji priemerne 273 tis. ekonomicky aktívnych obyvateľov, čo predstavovalo 10,5 % z celkového priemerného počtu ekonomicky aktívnych obyvateľov v SR v roku 2000 a mieru ekonomickej aktivity 60,9 %, čo zodpovedá cca priemeru v SR (60,3 %).

Z celkového priemerného počtu ekonomicky aktívnych obyvateľov v  kraji tvorili pracujúci 82,4 %. A celková miera zamestnanosti bola v roku 2000  vyššia ako bol priemer za SR (50,2 % oproti 48,6 % v SR).

Vzdelanostná  štruktúra je relatívne priaznivá, región disponuje dostatočnými zdrojmi kvalifikovaných pracovných síl, čo vytvára predpoklady rozvoja a využitia aj najmodernejších technológií. Táto štruktúra v rámci regiónu Trnavského kraja je predmetom nasledovnej tabuľky:

| základné vzdelanie | učňovské vzdelanie | úplné stredné vzdelanie | vysokoškolské vzdelanie
Trnavský  región | 12,3 | 47,4 | 32,0 | 8,3
 (Zdroj: KSŠÚ SR) 

Nezamestnanosť 

Región z hľadiska hodnotenia úrovne nezamestnanosti si dlhodobo udržuje mieru nezamestnanosti pod úrovňou priemeru SR. Ku koncu júla 2001 bolo v tomto kraji evidovaných 45 491 nezamestnaných, čo predstavovalo mieru nezamestnanosti 15,4 % , a je to  o 2,6 percentuálneho bodu menej ako bol priemer za  SR (18,0 %).  Z uvedeného počtu  poberalo podporu v nezamestnanosti 18,1 % (8 238 osôb),  pričom priemer za SR bol 15,3 %.  Z celkového počtu evidovaných nezamestnaných v trnavskom regióne ku koncu júla 2001 bolo 47,6 % žien.
 
Vzhľadom na územné rozloženie  regiónu  severo-južným smerom je výrazný rozdiel v  úrovni nezamestnanosti v jednotlivých okresoch tohoto kraja v nadväznosti na  prírodno-hospodárske podmienky. Mieru nezamestnanosti nad úrovňou priemeru Trnavského kraja ako aj SR mali dva okresy,  Dunajská Streda (18,9 %) a  Galanta (18,6 %) a jeden okres mal mieru nezamestnanosti na úrovni priemeru kraja  okres Senica (16,6 %). Ostatné štyri okresy vykazovali mieru nezamestnanosti pod úrovňou priemeru kraja (Hlohovec 14,6 %,  Piešťany  9,7 %,  Skalica 14,6 %  a  Trnava 13, 1 %).

V štruktúre evidovaných nezamestnaných  podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností (OKEČ) najväčší podiel mali nezamestnaní s predchádzajúcim zamestnaním v spracovateľskom priemysle (29,4 % z celkového počtu evidovaných nezamestnaných v Trnavskom kraji ku koncu prvého polroku 2001).  Podľa klasifikácie zamestnaní to boli predovšetkým pomocní a nekvalifikovaní robotníci, ktorí tvorili viac ako štvrtinu z celkového počtu evidovaných nezamestnaných v kraji. 	

Úroveň vzdelanostnej štruktúry nezamestnaných v regióne zodpovedá štruktúre v  SR. Najvyšší podiel na nezamestnanosti v  regióne mali evidovaní nezamestnaní s najnižším vzdelaním, t.j. so základným vzdelaním a bez vzdelania (30,2 % ku koncu prvého polroku 2001) a vyučení (37,2 % ku koncu prvého polroku 2001).

Aj veková štruktúra evidovaných nezamestnaných v danom regióne zodpovedá úrovni vekovej štruktúry evidovaných nezamestnaných v SR.  Viac ako 1/3 tvorili evidovaní nezamestnaní do 24 rokov (34,2 % ku koncu prvého polroku 2001) a to najmä vo vekovej kategórii 20-24 ročných (20,7 % ku koncu prvého polroku 2001).

Vplyv odstavenia JE V-1 na nezamestnanosť v trnavskom regióne

Pri odhade dopadu odstavenia Jadrovej elektrárne V-1 Jaslovské Bohunice na nezamestnanosť v jednotlivých okresoch tohto regiónu  sa vychádzalo z podkladov Národného úradu práce Krajského úradu práce Trnava a z  vypracovaných materiálov v oblasti prípravy vyraďovania JE V-1 z prevádzky ako aj z informácií získaných z  JE Jaslovské Bohunice a z  informácií o dodávateľských firmách pre JE V-1.

Východiskové údaje pre odhad dopadu odstavenia JE V-1 Jaslovské Bohunice: 

•	východiskový počet zamestnancov JE V-1  je 1 144 osôb,
•	prirodzený úbytok zamestnancov JE V-1 (odchod do dôchodku) v časovom rozpätí rokov 2003-2013  je 172 osôb,
•	počet zamestnancov významných dodávateľských  organizácií  pre JE V-1 z  trnavského regiónu je 1 886 osôb,
•	začiatok vyraďovania JE V-1 rok 2006,
•	priemerná dĺžka poberania podpory v nezamestnanosti k 30.4.2001 je 5,15 mesiaca,
•	predpoklad maximálnej výšky poberania podpory v nezamestnanosti je 5 230,- Sk,
•	možnosť podporenia vytvorenia nových pracovných miest prostredníctvom nástrojov aktívnej politiky trhu práce,
•	predpoklad zaradenia uvoľnených zamestnancov do rekvalifikačných kurzov,
•	potreby nových činností pre odstávku JE V-1.

Pri dopade odstavenia JE V-1 sa vychádzalo z počtu zamestnancov 1 144, ktorí v súčasnosti  vykonávajú prácu prevažne pre V-1. Odstavenie je plánované na roky 2006-2015, pričom maximum uvoľňovaných zamestnancov bude v roku 2006 (odstavenie prvého bloku), 2008 (odstavenie druhého bloku) a 2011 (ukončenie odstavenia reaktora). Počet zamestnancov JE V-1 v jednotlivých rokoch je uvedený v prílohe. 

Ak odpočítame prirodzený úbytok zamestnancov  za sledované obdobie (172 osôb), dopad odstavenia sa priamo dotkne 972 zamestnaných, ktorí budú postupne uvoľňovaní z pracovného pomeru.

Podľa odhadu NÚP KÚP Trnava z uvedeného počtu uvoľnených zamestnancov bude 35 % z okresu Trnava, 40 % z okresu Piešťany, 20 % z okresu Hlohovec a 5 % z iných okresov (predovšetkým z okresov Nové Mesto n/Váhom, Galanta, Senica).

Po prepočítaní podľa odhadu, budú uvoľňovaní zamestnanci z JE V-1 podľa okresov nasledovne:

Okres | Predpokladaný počet uvoľnených zamestnancov JE V-1 | Predpokladaný počet uvoľnených zamestnancov bez prirodzeného úbytku
Trnava | 400 | 340
Piešťany | 458 | 389
Hlohovec | 229 | 194
Ostatné | 57 | 49
S p o l u | 1 144 | 972
Podľa odhadu NÚP KÚP Trnava je predpoklad, že až 2/3 z nich  sa postupne zaeviduje na jednotlivých úradoch práce,  najmä v rámci regiónu.

Prepočítané počty uvoľnených zamestnancov JE V-1 spolu s odhadom počtu zaevidovaných bývalých zamestnancov JE V-1 na príslušných okresných  úradoch práce, podľa jednotlivých rokov a vybraných okresov (Trnava, Piešťany, Hlohovec), sú uvedené na grafoch v prílohe.

Odstavenie JE V-1 sa dotkne i dodávateľských organizácií. Podľa získaných informácií z   regiónu u  významných dodávateľov pracuje 1 886 zamestnancov, ktorí sú odstávkou JE V-1 potencionálne ohrození. Na základe monitoringu u jednotlivých dodávateľských organizácií ako dôsledok odstávky JE V-1 je predpoklad   priameho uvoľnenia 627 zamestnancov, pričom najväčší počet z nich bude uvoľnených na začiatku odstávky pri vyraďovaní blokov, t.j. v roku 2006 a 2008.

Predpokladané počty uvoľnených zamestnancov z dodávateľských organizácií podľa okresov:

Okres | Trnava | Piešťany | Hlohovec | Celkom
Počet | 286 | 218 | 123 | 627

Aj u týchto zamestnancov sa predpokladá, že približne 2/3 z nich sa postupne zaevidujú na príslušných úradoch práce, čo v absolútnom počte predstavuje 418 osôb z toho 189 z okresu Trnava, 147 z okresu Piešťany a 81 z okresu Hlohovec.

      	Súčasne s odstávkou JE V-1 je predpoklad vytvorenia nových činností, súvisiacich s vyraďovaním, pričom maximálna potreba zamestnancov pre nové činnosti bude v rokoch 2009 až 2019, kedy  sa ich počet  bude pohybovať v rozmedzí 206 – 327. Tieto nové činnosti budú môcť po rekvalifikácii obsadiť voľní (nadbytoční) zamestnancii zo zrušených funkcií. Dodávateľské organizácie predpokladajú, že sa na nových činnostiach budú podieľať s perspektívou minimálneho využitia uvoľnených zamestnancov z JE V-1. 

Počty zamestnancov potrebných pre nové činnosti súvisiace s vyraďovaním JE V-1 z prevádzky podľa jednotlivých rokov sú uvedené na grafe v prílohe.

	Vzhľadom na  vysokú kvalifikáciu uvoľňovaných zamestnancov a  na výšku priemernej mzdy je predpoklad poberania  maximálnej výšky podpory v nezamestnanosti, t.j. 5 230,- Sk v zmysle terajšej platnej legislatívy (zákona NR SR č. 387/1996 Z.z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov) za predpokladu  5 mesačnej  dĺžky poberania podpory v nezamestnanosti. Na úradoch práce vznikne zvýšený tlak na finančné prostriedky Národného úradu práce, ktoré sú určené na aktívnu a pasívnu politiku trhu práce. Vychádzajúc z predchádzajúcich úvah v dôsledku odstávky JE V-1 bude potrebné postupne vyplatiť na podporách v nezamestnanosti celkom 30 755 625,- Sk.

      	Predpokladané množstvo finančných prostriedkov na podporu v nezamestnanosti pre evidovaných nezamestnaných, uvoľňovaných v dôsledku odstávky JE V-1 podľa jednotlivých rokov za trnavský región a  za jednotlivé vybrané okresy sú uvedené v tabuľkách v prílohe.

      	Potreby finančných prostriedkov na aktívnu politiku trhu práce budú závisieť predovšetkým od:
•	časového priebehu uvoľňovania zamestnancov počas príslušného kalendárneho roka,
•	kvalifikačnej štruktúry uvoľňovaných zamestnancov,
•	tvorby nových pracovných miest,
•	momentálnej situácie na trhu práce,
•	vývoja hospodárskej situácie v regióne,
•	združovania finančných prostriedkov na riešenie nezamestnanosti v dôsledku odstávky JE V1.

	Na riešenie nezamestnanosti  v  dôsledku odstavenia JE V-1 sa bude využívať najmä: rekvalifikácia, podpora vzniku pracovných miest pre samozamestnanie a podpora vzniku pracovných miest u podnikateľských subjektov. Využitie ostatných nástrojov aktívnej politiky trhu práce sa nepredpokladá,  vzhľadom na charakter uvoľňovaných zamestnancov. 

Krajský úrad práce Trnava predpokladá, že prostredníctvom nástrojov aktívnej politiky trhu práce sa podarí umiestniť približne 20 % z odhadovaného počtu uvoľňovaných zamestnancov. Potreba finančných prostriedkov na aktívnu politiku trhu práce je navrhnutá s ohľadom na skutočnosť, že efekt  pomoci  úradu práce uvoľňovaným zamestnacom  sa prejaví do 12 –tich mesiacov po evidencii na úrade práce. 

      	Predpokladaná potreba finančných prostriedkov na aktívnu politiku trhu práce podľa jednotlivých rokov  za jednotlivé vybrané okresy i  za  Trnavský kraj je uvedená v nasledujúcej tabuľke (uvádzané v tis. Sk).

Územie | Rok | Spolu
| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
Trnava | 530 | 1 080 | 690 | 1 380 | 0 | 540 | 1 080 | 5 300
Hlohovec | 270 | 550 | 360 | 720 | 0 | 270 | 540 | 2 710
Piešťany | 500 | 1 020 | 680 | 1 370 | 0 | 520 | 1 040 | 5 130

Trnavský kraj 
s p o l u

1 300

2 650

1 730

3 470

0

1 330

2 660

13 140

Zdroj: NÚP KÚP Trnava

IV. Priority sociálno-hospodárskeho rozvoja trnavského regiónu

Priority sociálno-hospodárskeho rozvoja trnavského regiónu v nasledujúcom období pozostávajú z nasledovných  cieľov:

-	Tvorba efektívnych pracovných miest a zníženie nezamestnanosti;
-	Podpora kontinuálneho rastu konkurencieschopnej produkcie;
-	Rozvoj technickej a sociálnej infraštruktúry;
-	Rozvoj výrob a služieb založených na využití domácich zdrojov;
-	Ochrana a skvalitňovanie životného prostredia;
-	Rozvoj vidieka a multifunkčné poľnohospodárstvo;
-	Medzinárodná spolupráca.

Tvorba efektívnych pracovných miest a zníženie nezamestnanosti

Jedným zo základných prvkov podporujúcich ekonomický rozvoj i naďalej zostáva rozvoj malého a  stredného podnikania. Rozvoj živností podporujú nástroje fiskálnej i finančnej politiky. V  regióne prínos k rozvoju malého a  stredného podnikania sa môže dosiahnuť vytvorením Regionálneho poradenského informačného strediska, ktoré bude poskytovať konzultácie, posudzovať podnikateľské plány, organizovať školenia a kurzy, a tým prispievať nielen k vytváraniu a udržaniu pracovných miest, ale aj napomáhať k  založeniu podnikov (napr. pri organizovaní kurzov pre nezamestnaných, ktorí majú záujem a schopnosti založiť si vlastný podnik).

Existujúce procesy v ekonomickom prostredí, reštrukturalizácia výroby, útlm niektorých odvetví, zlá situácia v  poľnohospodárstve prinášajú nárast nezamestnanosti. Táto situácia vyvoláva potrebu podpory rozvoja takých odvetví hospodárstva, kde je predpoklad zamestnanosti, rozvoja služieb a obchodu, celkové oživenie hospodárstva, a práve takýmto odvetvím je cestovný ruch. Základným predpokladom pre rozvoj cestovného ruchu v regióne bude zabezpečenie jeho materiálno – technickej základne, a to najmä zvýšenie lôžkovej kapacity ubytovacích zariadení z 9 050 na 9 990, ďalej revitalizácia existvujúcich rekreačných oblastí, využitie vodného diela Gabčíkovo na rekreačné účely a rozšírenie siete termálnych kúpalísk, najmä v južnej časti regiónu.

Podpora kontinuálneho rastu konkurencieschopnej produkcie

Základným determinantom vývoja v regióne je makroekonomické prostredie, v ktorom hospodárstvo regiónu operuje. Aj v tomto regióne je potrebné počítať s diferencovaným vývojom ekonomickej výkonnosti. Je potrebné počítať s tým, že výkonnosť regiónu bude aj po roku 2005 mierne rásť ako dôsledok formovania dopytových  a  ponukových faktorov v jednotlivých okresoch vo vzťahu k rozvoju existujúceho ekonomického potenciálu a  správaním sa podnikateľských subjektov. Dôležitou úlohou pre ďalší rozvoj hospodárskych subjektov bude aj získanie zahraničného kapitálu do ich prevádzok.

Z hľadiska ďalšieho územno-hospodárskeho rozvoja trnavského regiónu po roku 2005 s ohľadom na odstavenie JE V-1 z prevádzky za rozhodujúcu  úlohu bude treba považovať štrukturálnu prestavbu a  zvýšenie konkurenciechopnosti  podnikateľských subjektov, ktoré budú pôsobiť v tomto regióne. Dosiahnutie cieľa bude v tejto oblasti závislé od efektívneho zužitkovania vývoja hospodárskej pozície podnikateľských subjektov a  pružnosti realizácie potrebných štrukturálnych zmien pri využití regionálnych a rešpektovaní   národno-hospodárskych špecifík ekonomického vývoja do roku 2005. Východiskom pre územno-hospodársky rozvoj trnavského regiónu po roku 2005 je súčasné postavenie podnikateľskej sféry, ktorej prioritnými oblasťami sú:

-	priemysel a služby,
-	poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,
-	infraštruktúra a životné prostredie,
-	ľudské zdroje.

Medzi priority trnavského regiónu  bude patriť dobudovanie:
•	priemyselných parkov v Trnave,  Sládkovičove, Galante a v Dunajskej Strede,
•	technickej a dopravnej infraštruktúry,
•	zariadení pre cestovný ruch a kúpeľníctvo,
•	a modernizovanie zdravotníckych a sociálnych zariadení,
•	a oživenie bytovej výstavby s riešením zásobovania teplom obyvateľov bytov hlavne v Hlohovci a Trnave, ktorí sú v súčasnosti napojení na zdroje odpadového tepla z JE V-1 v Jaslovských Bohuniciach.

Rozvoj technickej a sociálnej infraštruktúry

Infraštruktúra zabezpečuje fungovanie výrobných a nevýrobných aktivít obyvateľstva. Diaľničná sieť ako celok zatiaľ v dostatočnej miere nevytvára ucelené úseky realizované kompletne v plnom profile. Len v prípade Trnavy, Hlohovca a Piešťan možno hovoriť o konsolidovaných podmienkach napojenia na súvislý diaľničný úsek. Územie regiónu je systémom medzinárodných spojov napojených na európsky železničný systém. Železničná sieť je pomerne hustá, avšak jej technická úroveň je nevyhovujúca. V regióne sa nachádza jedno letisko s betónovou a  vzletovou pristávacou dráhou v Piešťanoch, ktoré má štatút medzinárodného letiska a je využívané pre civilnú a vojenskú prevádzku. Pre agrochemické účely slúži letisko so spevnenou pristávacou (odletovou) dráhou v Trnave. Rozvoj vodnej dopravy sa predpokladá na riekach Váh a  Dunaj. Dunajská vodná cesta predpokladá umiestnenie prístavov v Gabčíkove (nákladný a osobný prístav) a v Čilistove (osobný prístav). V súvislosti so splavnením rieky Váh a výstavbou vodného diela Sereď – Hlohovec sa uvažuje s výstavbou nového mosta v Piešťanoch a riečnych prístavov v Hlohovci a Seredi, ako i definitívneho premostenia rieky Moravy na hraničnom priechode Hohenau – Moravský sv. Ján.

Dôležitou súčasťou technickej infraštruktúry je plynofikácia obcí, zásobovanie vodou i  rozvoj kanalizácie. Napriek tomu, že plynofikácia obcí je relatívne na vysokej úrovni táto bude naďalej pokračovať, nakoľko je v regióne rozvetvený systém VVTL plynovodov. Spoľahlivosť zásobovania zemným plynom sa zvyšuje vytváraním rezerv v podzemných zásobníkoch, pre ktoré je vytipovaná oblasť okolo Serede. Zásobovanie plynom je zabezpečené hlavnými plynovodmi, ktorých trasy prechádzajú cez územie regiónu a spotreba plynu je priamo úmerná veľkosti okresov. Územím prechádza ropovod Šahy – ČR.  Plynofikácia obcí má pozitívny dopad na kvalitu životného prostredia – ovzdušia.
      	Na území regiónu sa nachádza veľké množstvo sídelných jednotiek, ktorým chýba aspoň jeden z prvkov základnej technickej infraštruktúry. Tento stav je limitujúci pre ďalší rozvoj osídlenia, cestovného ruchu, bytovej výstavby atď. Prioritne je nutné riešiť nezávadnú likvidáciu odpadových vôd (kanalizácia s čistením), zabezpečiť zdroje pitnej vody a zvyšovať počet obyvateľov napojených na verejný vodovod. Ďalšími dôležitými prioritami sú opatrenia v súvislosti s výskytom ničivých povodní. Stavbami zahrnutými do kategórie kanalizácií a čističiek odpadových vôd sa navrhuje riešiť ochrana životného prostredia a zosúladenia vypúšťania odpadových vôd do tokov so zákonom, ako aj postupné plnenie smerníc EÚ na ochranu vody. V napojenosti obyvateľstva regiónu na verejnú kanalizáciu sú zatiaľ najväčšie rezervy. Z tohto hľadiska do významných projektov  je potrebné zaradiť napojenosť obyvateľstva na verejné vodovody a kanalizáciu. 

V oblasti výroby a zásobovania teplom významnú úlohu zohráva dodávané teplo do sústavy centralizovaného zásobovania teplom, ktoré predpokladá inovácie zdrojov a  sanácie rozvodov, ktoré nedosahujú požadované technické parametre. Výkon je v sledovanej oblasti dostatočný, nakoľko väčšina energetických zdrojov bola predimenzovaná.

      	Región  má vhodné podmienky pre využívanie vodnej energie, solárnej energie, ako i energie biomasy a bioplynu. Osobitný význam má využitie hydroenergetického potenciálu regiónu predovšetkým na vodných tokoch Váh, Morava a Myjava. Pre využitie týchto priaznivých podmienok však bude potrebné zabezpečiť najmä financovanie ich výstavby. Z tohto hľadiska je perspektívne využitie geotermálnych zdrojov, ktoré sú alokované v južnej časti regiónu.

      	V oblasti telekomunikácií pokračuje digitalizácia telefónnych sietí v celom regióne. V rámci modernizácie telekomunikačnej siete sa počíta s postupným rozšírením prístupovej siete vybudovanej v danej oblasti v spojení aj s výmenou hliníkových káblov. V budúcnosti sa predpokladá postupné nasadenie technológie FITL (optické prvky v prístupovej sieti). V celom regióne je zriadených 191 666 telefónnych prípojok. Pre zlepšenie styku so zákazníkmi slúži i pracovisko INFOTEL-u v krajskom meste Trnava a postupne sa podobné pracoviská budú budovať v jednotlivých okresných mestách. Digitalizácia v regióne predstavuje 70,85 %, počet HTS na 100 obyvateľov je 34,76 a počet užívateľov internetu v tomto regióne predstavuje 964. V súčasnosti je potrebné pozornosť venovať i rozširujúcim sa informačným sieťam. 

Rozvoj výrob a služieb založených na využití domácich zdrojov

      	Napriek tomu, že oblasť služieb zaznamenala dynamický rozvoj, v niektorých okresoch Trnavského kraja podnikatelia zatiaľ  nenahradili  bývalé  podniky  služieb, čo  sa  týka  dostupnosti,  kvality, cenových relácií i užšej špecializácie. V súvislosti s touto skutočnosťou sa tu vytvára priestor pre malé podnikanie a v mnohých prípadoch i pre podnikateľov samozamestnávateľov. Prioritným bude rozvoj služieb, ktoré budú zvyšovať konkurencieschopnosť podnikov a zvyšovať ich efektívnosť. Zlepšenie kvality poskytovaných služieb  sa prejaví najmä v oblastiach ubytovacích a stravovacích služieb na komerčnom základe, športovo-rekreačných služieb, služieb zameraných na rozvoj tradičných remesiel a ostatných doplnkových a nadväzujúcich služieb ako i osobných služieb geriatrického a bezpečnostného charakteru vo väzbe na vývoj vekovej štruktúry obyvateľstva.

      	V poľnohospodárskych produkčných územiach sa obnovuje status kovoroľníka a dochádza i k oživeniu viacgeneračnej vidieckej rodiny. Vidiek  sa však začína sociálne diferencovať. Primárna úloha poľnohospodárstva pri vytváraní zamestnanosti na vidieku sa bude znižovať. Rozšíri sa význam poľnohospodárskych podnikateľských subjektov pri tvorbe pracovných miest v nepoľnohospodárskych činnostiach, a to pri spracovaní výrobkov a poskytovaní služieb.

Ochrana a skvalitňovanie životného prostredia

V oblasti životného prostredia vo väzbe na prijaté materiály bude potrebné uplatňovať v súlade s možnosťami nástrojov územného plánovania preniesť ťažisko odstraňovania následkov poškodzovania, resp. znečisťovania životného prostredia do polohy eliminovania príčin tohto poškodenia, resp. znečisťovania všetkých zložiek životného prostredia.

	 Územie regiónu napriek tomu, že patrí k  územiam s  relatívne málo znečisteným ovzduším, ovzdušie regiónu je zaťažované predovšetkým základnými znečisťujúcimi látkami, pričom najväčším producentom týchto exhalátov je energetický priemysel a komunálna energetika. 

      	Významný podiel na plošnom znečistení vôd majú neodkanalizované sídla,  výrobné prevádzky, farmy živočíšnej výroby, skládky priemyselných a komunálnych odpadov. V regióne sa veľké zdroje podzemnej vody pre pitné účely  nachádzajú v okrese Galanta - Jelka, a v okrese Dunajská Streda. Vodné zdroje na území regiónu nie sú celkom využité z dôvodov akosti vody nevyhovujúcej norme pre pitné vody.

	Región sa vyznačuje vysokou biologickou rozmanitosťou, veľkou druhovou pestrosťou flóry a fauny. Na druhej strane však región má všeobecne málo mimolesnej zelene. Intenzifikáciou poľnohospodárstva utrpeli druhovo bohaté biocenózy kultúrnej stepi. Chemizáciou a vodohospodárskymi úpravami utrpeli mokraďné spoločenstvá druhovo najbohatšie. Odlesňovaním a intenzifikáciou lesného hospodárstva sú ekologicky ohrozené lesné ekosystémy. Z voľne žijúcich druhov rastlín a živočíchov je čoraz viac ohrozených úplným vyhynutím.    

	Nevyužívané odpady sa upravujú biologickými a fyzikálno-chemickými metódami a zneškodňovaním. Časť odpadov sa skládkuje, najmä z dôvodu neexistencie vhodných zariadení na úpravu alebo zneškodnenie. Fyzikálno-chemickou úpravou sa upravujú hlavne kvapalné odpady, ktoré sa zrážajú a pod. Biologicky sa spracovávajú poľnohospodárske odpady (hnoj, hnojovica, slama…), ktoré sa využívajú najmä na výrobu kompostov i zeminy kontaminované ropnými látkami. V  biologických čistiarňach odpadových vôd sa upravujú odpady zo septikov a žúmp. Prevažná časť zneškodňovaných odpadov sa ukladá na skládky, menšia časť sa spaľuje. 

	V prírodnom prostredí prirodzeným rádioaktívnym rozpadom uránu U238 vzniká radón, ktorý je v stopových množstvách prítomný vo všetkých horninách. Je jedným z faktorov vplývajúcich na zdravotný stav obyvateľstva, pretože jeho  účinku je obyvateľstvo vystavené predovšetkým zo stavebných materiálov, z horninového podložia budov a z vody. 

Rozvoj vidieka a multifunkčné poľnohospodárstvo

Z analýzy sídelnej štruktúry regiónu Trnavského  kraja vyplýva, že vidiecky priestor, čo do rozlohy predstavuje takmer 2 115 km², t.j. 48%, čo do počtu obyvateľov 277 638 t.j. 50%, čo do počtu obcí vidieckeho charakteru 235 t.j. 94%. Vidiecky priestor tvoria prevažne obce do veľkostnej skupiny do 500 obyvateľov  a od 500 do 1000 obyvateľov. Tvoria teda menšie obce pomerne husto rozložené. Počet takýchto malých obcí sa ešte zvýšil po roku 1990. Samostatnosť a riadenie vo vlastnom území mali zabezpečiť zlepšenie stavu rozvoja vidieka vo všetkých oblastiach, hlavne však v  jeho obnove. Vidiecky priestor je charakterizovaný ako intenzívne využívaná poľnohospodárska krajina. Práve v nej nastal úpadok prvovýroby, ktorá je reprezentovaná tak rastlinnou ako i živočíšnou výrobou. Odstránenie tohoto stavu bude  do určitej miery vyriešené formou programu obnovy dediny, ktorý bol prijatý v roku 1991, ale v praxi sa v plnom rozsahu nerealizoval. Koncom r. 1997 sa opäť obnovili aktivity, ktoré v r. 1998 už vyústili do komplexného zabezpečenia, t.j. od prihlásenia až po realizáciu. Program obnovy dediny sa realizuje po dvoch líniách a síce ako obnova a ako rozvoj. Tento program však v praxi má svoje riziká, najmä v nekoordinovanosti zástavby, v slabej  technickej vybavenosti ako i  v stave životného prostredia. Odstráneniu tohoto stavu v regióne napomáha i podpora v zakladaní mikroregiónu obcí, občianskych združení napojených na  3. sektor.

Medzinárodná spolupráca

V rámci medzinárodnej spolupráce je podpísaná dohoda medzi okresmi Galanta, Dunajská Streda a  maďarskou župou Györ-Moson-Sopron o  vzniku Euroregiónu Podunajského trojspolku. Okrem toho má Trnavský kraj  oficiálne podpísané  dve dohody o  medzinárodnej spolupráci, a to s Volgogradskou a Orlovskou oblasťou Ruskej federácie.  Udržiavané kontakty, aj keď sú živé, sú len na základe priateľských vzťahov, predovšetkým so susediacimi krajinami. V blízkej dobe sa očakáva podpísanie dohody o vzájomnej spolupráci medzi Krajským úradom v Trnave a zástupcami Varaždínskej  župy v Chorvátsku. V rámci kraja prebieha už i spolupráca na báze písomnej zmluvy. 

      	Je predpoklad, že medzinárodná spolupráca sa bude rozvíjať na základe nasledovných systémových opatrení :
•	vytvoriť dostatočne motivujúci priestor pre vstup zahraničného kapitálu pri rešpektovaní vlastných záujmov kraja a pre proexportnú politiku podľa teritórií, regiónov a komodít rozhodujúcich pre vývoz (EÚ, Euroregión VDI, CEFTA, a iné). Liberalizáciou kapitálových tokov zapojiť kraj a SR do globálnych finančných a ekonomických tokov;
•	zamerať proexportnú regionálnu politiku prednostne odvetvovo a na konkrétne projekty podporujúce rast exportnej schopnosti a výkonnosti v produkčnej sfére. Až následne sa zamerať na podporu individuálnych podnikateľských subjektov;
•	vytvárať vhodné zmluvné prostriedky pre podporu vzájomnej hospodárskej spolupráce s prioritnými teritóriami a regiónmi (vychádzať z bilaterálnych dohôd SR, ako sú ochrana investícií, dvojité zdanenie, nediskriminovaný pohyb kapitálu, tovaru, služieb, pracovných síl, zóny voľného obchodu, podmienky pre kapitalizáciu pohľadávok, deblokácia pohľadávok v zahraničí);
•	vyhľadávať doplňujúce zdroje pre financovanie exportu, vedecko-technickej spolupráce, spolupráce v oblasti školstva a vzdelávania, kultúry, cestovného ruchu a športu;
•	vytvárať komplexné informačné systémy na včasné a aktuálne informácie na podporu proexportných aktivít;
•	aktivovať propagáciu a medializáciu kraja a SR v partnerských regiónoch a v zahraničí.

Návrh finačného modelu

Na zabezpečenie finančných prostriedkov pre realizáciu priorít sociálno-hospodárskeho rozvoja trnavského regiónu sa navrhuje  model viaczdrojového zabezpečenia, ktorého percentuálne rozloženie je v nasledovnej tabuľke. 

Cieľ

Podnikateľský kapitál  v %

Miestny rozpočet v %

Štátny rozpočet v %

Zdroje EÚ
v %

Tvorba efektívnych pracovných miest a zníženie nezamestnanosti | 60 | 10 | 20 | 10
Podpora kontinuálneho rastu konkurencieschopnej produkcie | 70 | 0 | 20 | 10
Rozvoj technickej a sociálnej infraštruktúry | 10 | 10 | 50 | 30
Rozvoj výrob a služieb založených na využití domácich zdrojov | 30 | 40 | 10 | 20
Ochrana a skvalitňovanie životného prostredia | 20 | 10 | 45 | 25
Rozvoj vidieka a multifunkčné poľnohospodárstvo | 40 | 10 | 15 | 35

	Uvedené zdroje poskytujú štátnu pomoc, a preto treba brať do úvahy, že po roku 2005 budú podpísané Implementačné pravidlá štátnej pomoci, z čoho vyplýva nutnosť dodržiavania nariadení a smerníc Európskej únie týkajúcich sa štátnej pomoci.

V.	Identifikácia a návrhy riešenia dopadov na sociálnu situáciu v  
         trnavskom  regióne

Návrhy riešení dopadov na sociálnu situáciu v trnavskom regióne vychádzajú z pohľadu dotknutých okresných úradov: 
Okres Hlohovec 

	Pre riešenie eliminácie dopadu na zamestnanosť ľudí, ktorých sa priamo alebo nepriamo dotkne odstavenie JE V-1 v okrese Hlohovec navrhujú sa nasledovné opatrenia:

•	Udržať a rozvinúť zamestnanosť v už existujúcich podnikoch okresu, nakoľko nie sú plne využité výrobné kapacity podnikov Slovakofarmy, Drôtovne Gordonu, ako i ďalších iných nemenovaných menších podnikov v okrese.

•	Vytvoriť priemyselné parky na území miest Hlohovec, Leopoldov a obcí okresu:
      - Pri vybudovaní priemyselných parkov treba prihliadať na polohopisné umiestnenie okresu Hlohovec a súčasný ľudský potenciál, a teda Okresný úrad v Hlohovci navrhuje vytvorenie priemyselného parku v lokalite medzi Hlohovcom a Leopoldovom s predpokladanou výmerou asi 27 ha pri veľmi priaznivej polohe napojenia sa na technickú a dopravnú infraštruktúru k náväznosti na ostatnú dopravu a predpokladanú lodnú dopravu (plánované vodné dielo Sereď – Hlohovec s prístavom v tesnom susedstve s vytypovaným priemyselným parkom). Predpokladané celkové investície  na vybudovanie priemyselného parku včítane dobudovania infraštruktúry a vysporiadania pozemkov v danej lokalite sa odhadujú na 47,5 mil. Sk.
     - Vytvorenie menšieho počtu pracovných miest pri dobudovávaní technickej infraštruktúry po okrese:
         a)  plyn – Koplotovce, Jelšové, Sasinkovo
         b)  voda – Sasinkovo, Dolné Trhovište, Bojničky
c)	 ČOV – kanalizácia – všetky obce okrem obcí Kľačany, Madunice, Žlkovce 
       a miest Hlohovec a Leopoldov,
      - Plánovaná výstavba vodného diela Sereď – Hlohovec. V súčasnom období prebieha na Krajskom úrade v Trnave, odbore životného prostredia, stavebné konanie pre výstavbu vodného diela Sereď – Hlohovec. Súčasťou vodného diela je plánovaný nákladný prístav s predpokladanými finančnými nákladmi približne 10 miliárd Sk. Výstavba uvedeného vodného diela v horizonte 5 rokov dáva reálny predpoklad vytvorenia asi 50 pracovných miest nielen v  súvislosti s  výstavbou, ale aj s následnou prevádzkou vodného diela.

•	Rozvoj malého a  stredného podnikania je ďalšou možnosťou rozvoja zamestnanosti.  V okrese Hlohovec je rozvoj firiem do 20 zamestnancov v oblasti remeselnej výrobnej povahy. Tento rozvoj je podmieňovaný aj podporou štátu malým a stredným podnikateľom vo forme priaznivých pôžičiek s prijateľnou úrokovou sadzbou, daňovými prázdninami. V tomto prípade sa predpokladá tvorba okolo 20 – 30 nových pracovných miest.

•	Rozvoj zamestnanosti v oblasti terciálnej sféry predpokladá:
-  podporu málo rozvinutých služieb (drobné remeselné služby),
     -  rozvoj cestovného ruchu v okrese Hlohovec je pomerne na nízkej úrovni -    
        v súvislosti s danými prírodnokultúrnymi podmienkami je možné túto aktivitu 
        rozvíjať, a tým aj touto formou riešiť čiastočnú zamestnanosť. K tomu je potrebné:
      -  dobudovanie ubytovacích kapacít,
      -  skvalitnenie reštauračných zariadení,
      -  výstavba zariadenia hotelového typu,
      -  rozvoj vodných športov (vodné dielo Sereď),
      -  vybudovanie Vážskej cyklotrasy,
      -  rozvoj turizmu – pešia turistika, agroturistika, poznávacia a pobytová turistika,
      -  rozvoj kúpeľného potenciálu – využitie vrtov s termálnou vodou v Koplotovciach   
         a Trakoviciach,
      -  komplexnejšie využívanie športovo – kultúrnych zariadení,

•	Zriadenie turistickej informačnej kancelárie.

Po realizácii projektov v oblasti cestovného ruchu a služieb je predpoklad vytvorenia približne 20 – 30 nových pracovných miest.

Okres Galanta 

	Pre riešenie eliminácie dopadu na zamestnanosť ľudí, ktorých sa priamo alebo nepriamo dotkne odstavenie JE V-1 v okrese, navrhujú  sa nasledovné opatrenia:

•	Osobitnou štúdiou riešiť problém a  potenciál funkčného využitia územia (interakčný vzťah potenciálna prírodná krajina – druhotná krajinná štruktúra) v rozsahu okres – kraj vo väzbe na KURS. Predpokladané náklady na spracovanie štúdie 3,5 – 4 mil. Sk, s priamym dopadom na štátny rozpočet, s časovým horizontom do roku 2003.

•	Osobitnou štúdiou riešiť problém a  potenciál alternatívnych energetických zdrojov, zásadne diverzifikovaných, vo vzťahu k  individuálnemu spotrebiteľovi (rodinný dom, bytový dom, územná zóna, atď.), alebo kolektívnemu spotrebiteľovi (časť obce, sídlo), ktoré v tomto území sú dostatočné, resp. prebytkové (biomasa, geotermálna energia, malé vodné elektrárne, energia veterná, slnečná). Vychádzať pritom z argumentácie SE a JE JB, že ide o výrobu (V-1), ktorá je v súčasnosti efektívna a  zisková. To platí iba pre čas aktívnej výroby elektrickej energie a “odpadového” tepla (ktoré nie je dôsledne využívané). 

•	V predstihu spracovať komplexnú štúdiu potenciálu alternatívnych zdrojov energie pre región Trnavského kraja s využitím externých finančných zdrojov. 

Okres Trnava 

	Návrhy riešenia eliminácie dopadov na sociálnu situáciu v dôsledku odstavenia JE V-1 v nadväznosti na odstavenie JE V-1 v okrese  Trnava:

•	Navrhuje sa zriadenie  priemyselného  parku v areáli bývalého TAZ, najmä z dôvodu dobre vybudovanej infraštruktúry. Problémom tohto riešenia je majetkové vysporiadanie danej lokality

•	Mesto Trnava navrhuje vytvoriť nový priemyselný park, ktorý bude slúžiť ako domácemu, tak aj zahraničným investorom a bude spĺňať všetky kritériá, ktoré budú na neho kladené, čím budú vytvorené nové pracovné príležitosti. Uvažuje sa o priemyselnom parku “Medziháj” o predpokladanej rozlohe 160 ha. Z  hľadiska komplexného a  včasného riešenia zamestnanosti bude vhodný veľký investor, čím  sa môže vyriešiť aj problém s  investíciami do technickej vybavenosti. Možný je i prístup po častiach pre menších podnikateľov, ktorí môžu  prichádzať postupne. Vybudovaním nového priemyselného parku s rozmiestnením podnikateľských subjektov v ňom sa črtá možnosť pre vyriešenie zamestnanosti ľudí z  JE V-1, vzhľadom na to, že nové organizácie umiestnené v priemyselnom parku budú tieto profesné činnosti taktiež potrebovať. K uvedenej lokalite je potrebné vybudovať technickú infraštruktúru, pričom náklady na 1 ha sa predpokladajú vo výške 550 tis. Sk, čo je približne 90 mil. Sk. V rámci priemyselného parku sa počíta s vytvorením  nových pracovných miest pre 5 000 ľudí.

•	V okrese Trnava sú mimoriadne priaznivé prírodné, kultúrne a  historické podmienky pre rozvíjajúci sa cestovný ruch, s dôrazom na agroturistiku a cykloturistické trasy. Tieto podmienky vedú  k návrhu podpory malého a stredného podnikania v oblasti cestovného ruchu a služieb.

•	Udržať, prípadne zvýšiť zamestnanosť v poľnohospodárstve. V súčasnej dobe je poľnohospodárstvo v  zlej ekonomickej a technickej situácii, problémy vznikajú v rastlinnej výrobe a taktiež v živočíšnej výrobe. Z dôvodu zvýšenia konkurencieschopnosti poľnohospodárskej produkcie Okresný úrad v Trnave navrhuje  investície v celkovej výške 550 mil. Sk do infraštruktúry  agropotravinárskeho priemyslu v časovom období do roku 2008.

Okres Piešťany

Hlavnými prioritami okresu s cieľom zlepšiť sociálno-ekonomickú situáciu a tým i zamestnanosť sú predovšetkým rozvoj cestovného ruchu, kúpeľného turizmu a agroturistiky. V tomto zmysle je potrebné:
-	skvalitniť štandard vybavenosti a  služieb, skvalitniť rekreačné a mestské prostredie,
-	dobudovať a skvalitniť kúpeľné prostredie,
-	podporovať vytvorenie nových druhov služieb (zábavný priemysel, výroba a predaj spomienkových predmetov, oprava a servis automobilov a ďalšie),
-	vytvorenie priemyselných parkov na území okresu,
-	podporovať rozvoj podnikateľského prostredia, tj. infraštruktúry a rozvojových programov.

S uvedenými aktivitami a ich zabezpečením úzko súvisí vybudovanie nového premostenia Váhu spolu s južným obchvatom mesta. Existujúci Krajinský most je jediným cestným mostom cez Váh v okrese a v súčasnosti svojimi parametrami a obmedzenou životnosťou je silnou brzdou ďalšieho rozvoja regiónu. Stavba nového mosta a súvisiacich komunikácií môže znamenať dočasné zlepšenie zamestnanosti.

Záver

Materiál návrh územno-hospodárskeho rozvoja trnavského regiónu po roku 2005 s ohľadom na odstavenie JE V-1 z prevádzky a jej dopady na sociálnu situáciu v regióne poskytuje komplexný pohľad na riešenie vzniknutej situácie z hľadiska dotknutých okresov.

Východiskom pre jednotlivé návrhy na riešenie zmiernenia dopadov na sociálnu situáciu v regióne je kumulovaný počet zamestnancov uvoľnených z prevádzky JE V-1, ktorý je 1 144 osôb ku koncu hodnoteného obdobia. Pri predpoklade, že zamestnanec JE V-1 i dodávateľskej organizácie je živiteľom rodiny, potom počet ohrozených ľudí možno odhadnúť na 8 655.

      	Medzi konečným odstavením 1. a 2. bloku JE V-1 sa predpokladá dvojročný interval. Celková odstávka je plánovaná na roky 2006 - 2015, pričom ťažiskom uvoľňovaných zamestnancov bude v roku 2006, čomu zodpovedá odstavenie prvého bloku a v roku 2008 odstavenie druhého bloku. Rok 2011 je predpokladaným rokom pre ukončenie odstavenia reaktora. Po ukončení prípravy k ochrannému uloženiu a realizácii ochranného uloženia (po roku 2023) zostávajú v lokalite dva samostatné objekty - hermetické priestory 1. a 2. bloku v ochrannom uložení s predpokladanou dobou do roku 2100. 

	Zmiernenie dopadu odstavenia JE V-1 je možné minimalizovať sústredenou podporou rekvalifikácie dotknutých zamestnancov. Už v súčasnosti je potrebné zabezpečiť vzdelávanie a výchovu kádrov, ktoré svojou novou profiláciou budú vyhovovať budúcim potrebám  pri vzniku spoločných „joing-venture“ podnikov. Zmierniť dopad odstavenia je možné i podporou podnikania, ktoré sa zameria na rozvoj a zlepšovanie ekonomickej štruktúry a vytváranie nových, prípadne stabilizáciou ohrozených pracovných miest so sústredenou podporou štátu. V súvislosti so zachytením poklesu pracovných príležitostí sa javí ako nevyhnutné vytvoriť podmienky pre štartovacie aktivity nových podnikateľských subjektov, reštrukturalizáciu a rozšírenie pôsobnosti už existujúcich podnikov a podnikateľských subjektov. Podporné opatrenia na minimalizáciu dopadov sú konkretizované v návrhoch rozvoja jednotlivých okresov, ktoré  vyústia do programov rozvoja, čo  umožní vyššiu podporu než prípadné obdobné celoplošné opatrenia. 

      	V prvej etape do roku 2004 bude potrebné vytvoriť prostredie pre vznik  inštitúcií (napr. poradensko-informačné centrá), resp.  aktualizovať a zefektívniť činnosť už existujúcich, bezprostredne slúžiacich potrebám zamestnancom a podnikateľom na úrovni  jednotlivých priamo dotknutých okresov, ktoré zabezpečia rekvalifikáciu zamestnancov,  poradenské a informačné služby,  ako i služby podnikateľského  a inovačného  charakteru. 

	K riešeniu otázok stratégie minimalizácie dopadov odstavenia JE  V-1 musí predchádzať analýza majetkovej databázy nehnuteľností, infraštruktúry a kapitálovej dispozície areálu JE V-1, monitoring subjektov – podnikov, ktoré v súčasnosti vykonávajú servis pre JE V-1, ich zachovanie a využitie pre ďalšiu spoluprácu, získanie investorov pre realizáciu využitia tohto areálu a realizácia priestoru pre priemyselný park mimo dotknutého územia JE V-1.

      	Na zabezpečenie finančných prostriedkov pre realizáciu priorít sociálno-hospodárskeho rozvoja trnavského regiónu sa navrhuje model viac zdrojového finančného zabezpečenia, na základe ktorého sa kombinuje podnikateľský kapitál, miestny rozpočet, štátny rozpočet a zdroje z fondov EÚ.

      	Doteraz nie je rozhodnuté o využití areálu JE V-1 po jej predčasnom konečnom odstavení z  prevádzky. S ohľadom na vybudovanú komplexnú infraštruktúru sa ponúka jej výhodné opätovné využitie na výstavbu nového energetického zdroja. Také rozhodnutie môže do značnej miery vyriešiť problém straty pracovných miest v JE V-1, ako aj v dodávateľských organizáciách a tak zabezpečiť  kontinuitu zamestnanosti v posudzovanom regióne.