Title: Tabuľka 1
Author: Gitka Kuchárová
Last saved by: Jakub
Company: SAV Bratislava

Ústav slovenskej a svetovej ekonomiky SAV

Nová aktualizácia scenára 
makroekonomického vývoja SR 
do r. 2004

Bratislava, september 2000
Nová aktualizácia scenára makroekonomického vývoja SR do r. 2004

1.  Východiská novej aktualizácie strednodobého scenára

	Táto práca nadväzuje na kvantifikáciu makroekonomického vývoja SR spracovanú po prvý raz v štúdii ÚSSE SAV „Predikcia vývoja slovenskej ekonomiky do r. 2004“ z augusta 1999 a na jej prvú aktualizáciu z februára r. 2000. V novej aktualizácii predikcie sme vzali do úvahy:
-	štatistické údaje o skutočnom vývoji ekonomiky SR v r. 1999 a v I. polroku 2000 (v niektorých ukazovateľoch za prvých 7 resp. 8 mesiacov r. 2000)
-	nové informácie o vývoji vonkajšieho prostredia ekonomiky SR
-	predpokladané vplyvy reštrukturalizácie podnikovej a bankovej sféry, očakávané dopady zákona o konkurze a vyrovnaní a ďalšie vnútorné podmienky rozvoja ekonomiky SR.
	Spracovanie uvedených nových informácií ukázalo, že problémy rozvoja ekonomiky SR sú hlbšie, ako sa pôvodne predpokladalo. To sa odrazilo v zmenách pôvodnej predikcie, vo väčšine ukazovateľov v menej priaznivom smere.
	Základným predpokladom strednodobého scenára je, že makroekonomická politika vlády a centrálnej banky by mala po ukončení obdobia stabilizácie ekonomiky (1999-2000) prejsť do podpory urýchlenia ekonomického rastu v období intenzívnych príprav na vstup SR do Európskej únie (2001-2004). Pritom scenár rešpektuje reálne možnosti ďalšieho rozvoja ekonomiky SR a postupného riešenia jej problémov.
Pri kvantifikácii scenára sme v nadväznosti na predchádzajúci skutočný vývoj spracovali odhad vývoja základných makroeonomických ukazovateľov v r. 2000 a modelovú projekciu ďalšieho vývoja (pri predpokladanej hospodárskej politike podporujúcej zrýchlenie rastu) na r. 2001-2004 v intervalovej forme.

2.  Ekonomický rast

	Tempo rastu hrubého domáceho produktu (HDP) v stálych cenách sa v r. 1999 spomalilo na 1,9 % a v 1. polroku 2000 na 1,7 %. Za celý rok 2000 odhadujeme rast HDP na 1,8 % (na základe spracovania odhadov jednotlivých zložiek finálneho dopytu). Pre porovnanie je možné uviesť, že aktualizovaná prognóza ŠU SR udáva na r. 2000 tempo rastu HDP 1,6 % a pravidelná prognóza Consensus Economics, London, z 17. 7. t.j. činí 2,0 % (priemer prognóz 12 domácich a zahraničných inštitúcií).
	Spomalenie tempa rastu HDP zo 4,1 % v r. 1998 na 1,8 - 1,9 % v r. 1999-2000 je nevyhnutným sprievodným javom stabilizácie ekonomiky SR a zhruba zodpovedá našim predchádzajúcim prognózam. Podobne ako v r. 1999, aj v r. 2000 je pri poklese domáceho dopytu prakticky celý rast HDP ťahaný rastom vývozu. V 1. polroku 2000 došlo pri raste vývozu v stálych cenách až o 18,1 %, k výraznému medziročnému poklesu spotreby domácností o 7 %, spotreby štátnej správy o 6 % a tvorby fixného kapitálu o 3,8 %. Tieto poklesy domáceho dopytu by sa mali do konca r. 2000 zmierniť (tab. 1).
	Vzhľadom na predpokladaný posun priorít hospodárskej politiky k podpore ekonomického rastu je možné počínajúc rokom 2001 očakávať postupné zrýchlenie rastu HDP. Podľa aktualizovanej kvantifikácie makroekonomického vývoja SR je možné očakávať v r. 2001 rast HDP v rozpätí 2,2-3,2 %, s postupným zrýchlením na 4-5 % v r. 2004 (tab. 2.1). Priemerné tempo rastu v období r. 2001-2004 by podľa toho dosiahlo 3,3-4,1 %, pritom stred tohto intervalu 3,7 % zodpovedá priemernému tempu rastu za 7-ročné obdobie r. 1993-1999 (tab. 1).
	Nová kvantifikácia temp rastu HDP znamená zreálnenie našich pôvodných prognóz, pričom pôvodné dolné hranice intervalov (3,2 % v r. 2001 resp. 4,1 % v priemere r. 2001-2004) sú v novej projekcii hornými hranicami. Zrýchlenie ekonomického rastu podľa strednodobého scenára má byť stimulované hlavne reštrukturalizáciou podnikov a bánk, legislatívnymi opatreniami (zákon o konkurze a vyrovnaní atď.) a ďalšími opatreniami centrálnych orgánov. Tieto opatrenia však môžu podporovať zrýchlenie rastu len postupne, s istým časovým posunom.

3.  Zahraničný obchod

	Celosvetová konjunktúra, ktorá sa v súčasnosti prejavuje o.i. v krajinách EÚ, výrazne stimuluje rast slovenského vývozu, ktorý by mohol podľa nášho odhadu dosiahnuť za celý rok 2000 13,6 % v stálych cenách. Tohtoročné mimoriadne zvýšenie svetových cien ropy sa však zrejme prejaví v čiastočnom pribrzdení konjunktúry v západnej Európe, takže v r. 2001 by sa rast vývozu SR mohol zredukovať na 7-8 % a v ďalších rokoch na tempá okolo 6 %.
	Dovoz do SR v stálych cenách v r. 1999 absolútne klesol o 6,1 % v dôsledku dopadov stabilizačnej hospodárskej politiky (pokles domáceho dopytu, oslabenie kurzu SR, uplatňovanie dovoznej prirážky atď.). V r. 2000 dochádza k obnoveniu rastu dovozu tempom cca 5 %, s očakávaným miernym zrýchlením v r. 2001-2004 na 
cca 6 %.

4.	Mzdy a ceny

	Rast priemernej nominálnej mzdy v SR, ktorý v r. 1993-1999 dosahoval v priemere 13 % ročne, sa v r. 1999 spomalil na 7,2 % a v r. 2000 podľa odhadu dosiahne cca 8,5 %. V týchto dvoch rokoch rast miezd zaostáva za infláciou, takže dochádza k dočasnému poklesu reálnej mzdy o 3 % v r. 1999 a o cca 3,5 % v r. 2000, čo je nevyhnutný sprievodný jav stabilizácie ekonomiky. V r. 2001-2004 by nominálne mzdy podľa našej aktualizovanej projekcie mali rásť tempami okolo 9 % ročne, pričom by sa postupne obnovil mierny rast reálnych miezd.
	Produktivita práce (HDP na pracovníka) v SR dlhodobo rastie rýchlejšie oproti reálnej mzde, táto relácia pôsobí ako protiinflačný faktor. V r. 1999 produktivita práce rástla pomerne vysokým tempom 5,1 % a v r. 2000 podľa odhadu tempom 4 %. V týchto rokoch je však rast produktivity práce prevažne spojený s absolútnym poklesom zamestnanosti. V nasledujúcom období 2001-2004 by produktivita práce podľa aktualizovanej projekcie mala rásť priemerným tempom 3,2 - 3,5 %, čo je zhruba dvojnásobné tempo oproti prognózovanému rastu reálnej mzdy (1,6 - 1,9 %).
	Inflácia meraná medziročným rastom indexu spotrebiteľských cien činila v priemere za r. 1999 10,6 %. Pritom v 1. polroku 1999 dosahovala necelých 7 % a v 2. polroku sa zvýšila na 14, 1 %, čo bol dôsledok niektorých opatrení na stabilizáciu ekonomiky (deregulácie niektorých cien, zvýšenie DPH a spotrebných daní, dovozná prirážka zvyšujúca ceny výrobkov z dovozu). Tento medziročný posun cien trval aj v 1. polroku 2000, kedy oproti ešte nízkemu základu z 1. polroka 1999 činila medziročná inflácia 15,6 %. Avšak v júli a auguste r. 2000 sa medziročná inflácia už meria oproti podstatne vyššiemu základu z 2. polroka 1999, takže dosahuje len cca 
9 %, s klesajúcou tendenciou. 
	Naša aktualizovaná projekcia inflácie na r. 2001 (8,0-8,8 %) je o cca 1,5 bodu vyššia oproti pôvodnej kvantifikácii, pretože zohľadňuje očakávané dopady vyšších cien ropy a nadväzujúcich produktov. Tým sa mierne posunuje nahor aj projekcia inflácie na ďalšie roky, v ktorých sa predpokladá postupný pokles inflácie do r. 2004 na cca 5,6-6,0 %. Tento pokles inflácie vyplýva o.i. z priaznivej relácie rastu produktivity práce oproti rastu reálnych miezd ako aj z postupného ukončenia deregulácií cien.
	Rast deflátoru HDP v r. 1999 dosiahol 6,6 %, čo je o 4 body menej oproti rastu spotrebiteľských cien. Tento neobvykle vysoký rozdiel vyplýva z toho, že index spotrebiteľských cien zahrňuje v sebe značný podiel cien tovarov z dovozu, ktoré v 
r. 1999 rástli podstatne rýchlejšie oproti cenám domácej produkcie premietnutým v deflátori HDP. K podobnému javu dochádza aj v r. 2000, avšak v ďalších rokoch sa rozdiely medzi rastom cien dovozu a domácej produkcie budú postupne stierať, takže rast deflátoru HDP sa priblíži k rastu spotrebiteľských cien.
	Rast HDP v bežných cenách je dôležitým referenčným ukazovateľom o.i. pre posudzovanie ukazovateľov nerovnováhy (deficity platobnej bilancie, štátneho rozpočtu, atď.), ako aj pre vývoj peňažnej zásoby. Za predpokladu neutrálnej resp. mierne expanzívnej menovej politiky by peňažná zásoba podľa našej projekcie v období 2000-2004 mala rásť rovnakým resp. mierne vyšším tempom ako HDP v bežných cenách. 

5.  Trh práce

	V období r. 1993-1999 došlo v ekonomike SR k poklesu počtu pracujúcich priemerným ročným tempom -0,6 %. Bol to dôsledok likvidácie počiatočnej prezamestnanosti, konverzie zbrojnej výroby, privatizácie a ďalších vplyvov v tomto období, ktoré prevažovali nad pozitívnym vplyvom rastu HDP. Zároveň v tomto období pokračoval v dôsledku demografických a iných faktorov rast počtu ekonomicky aktívneho obyvateľstva priemerným tempom cca 0,7 % ročne, čo je podstatne vyššie tempo oproti väčšine európskych krajín. Výsledkom bol značný nárast nezamestnanosti, ktorej miera sa v r. 1993-1999 pohybovala okolo 13 %.
	V období stabilizácie ekonomiky v r. 1999-2000 sa v dôsledku spomalenia ekonomického rastu prehĺbil pokles zamestnanosti, a to na 3 % v r. 1999 a odhadovaných cca 2,1 % v r. 2000. To nevyhnutne viedlo k zvýšeniu priemernej ročnej miery nezamestnanosti (podľa VZPS) na 16,2 % v r. 1999 a na cca 19 % v 
r. 2000.
	V nadchádzajúcom období zrýchlenia ekonomického rastu (2001-2004) je možné očakávať len veľmi mierny rast zamestnanosti, v ročnom priemere o 0,1-0,6 %, avšak s rastúcou tendenciou od stagnácie v r. 2001 po rast o 0,5-1,2 % v r. 2004. Naše analýzy ukazujú, že rast HDP o 1 % vyvoláva rast zamestnanosti o cca 0,19 %. 
V r. 2001-2004 by teda priemerný ročný rast HDP o 3,7 % (stred intervalu modelovej projekcie) mal viesť k priemernému rastu zamestnanosti tempom 0,7 %. Avšak projekcia priemerného rastu zamestnanosti je len polovičná, cca 0,35 % (stred intervalu), pretože zohľadňuje aj vplyvy reštrukturalizácie, bankrotov a pod., ktoré brzdia rast zamestnanosti a mierne prevažujú nad pozitívnym vplyvom očakávaného zvýšenia prílevu zahraničného kapitálu.
	Pritom podľa aktualizovanej projekcie (zohľadňujúcej v tejto oblasti odhady MPSVR) by mal v r. 2001-2004 pokračovať rast počtu ekonomicky aktívneho obyvateľstva tempom cca 0,7 % ročne. Pretože nízky očakávaný rast zamestnanosti môže absorbovať tento prírastok len zhruba z polovice, modelová projekcia ukazuje ďalší rast nezamestnanosti z cca 19 % v r. 2000 na cca 19,5-21,4 % v r. 2004. Pritom nezamestnanosť by mala kulminovať v r. 2002-2003 v rozpätí cca 20-21 % a až v 
r. 2004, pri mierne výraznejšom raste zamestnanosti, by sa mohla otočiť do mierneho poklesu (tab. 2.2).

6.  Vonkajšia a vnútorná rovnováha

	Ako ukazujú štatistické údaje a výsledky ich analýzy, v stabilizačnom období 
r. 1999-2000 sa v podstate podarilo dosiahnuť redukciu vonkajšej a vnútornej nerovnováhy. Cenou za to však bolo citeľné spomalenie ekonomického rastu, zníženie životnej úrovne obyvateľstva a výrazné zvýšenie nezamestnanosti. 
	Základným ukazovateľom vonkajšej rovnováhy je saldo bežného účtu platobnej bilancie vyjadrené v percentách nominálneho HDP. Deficity bežného účtu, ktoré v 
r. 1996-1998 neúnosne presahovali až 10 % HDP, sa podarilo v r. 1999 znížiť na 
5,5 % HDP a podľa odhadu (na základe výsledkov za 1. polrok a ďalšieho vývoja) v 
r. 2000 na cca 2,8 % HDP (tab. 2.2). V r. 1999 k tomu prispelo absolútne zníženie dovozu a v r. 2000 mimoriadny rast vývozu. V období r. 2001 - 2004 sa podľa modelovej projekcie predpokladá ďalšie relatívne zníženie deficitu bežného účtu na cca 2 % HDP v r. 2004.
	Vnútorná nerovnováha podľa deficitu štátneho rozpočtu v pomere k HDP dosahovala v priemere za r. 1993-1999 3,9 % HDP. V stabilizačnom období sa v 
r. 1999 podarilo zredukovať tento deficit na 1,8 % HDP. Nahromadenie viacerých problémov v štátnych financiách (ktoré by vyžadovali osobitnú analýzu) však môže viesť k opätovnému nárastu deficitu rozpočtu v r. 2000-2002 na 3,3-3,7 % HDP. Predpokladané ozdravenie štátnych financií, spolu s očakávaným rastom rozpočtových príjmov pri vyššom raste HDP, ukazuje v projekcii na r. 2003-2004 redukciu rozpočtového deficitu až na 2-2,3 % HDP.

Tabuľka 1
Kvantifikácia aktualizovaného makroekonomického scenára SR

| Skutočnosť | Odhad | Projekcia
Ukazovateľ | 1993-1999 | 1999 | 2000 | 2001-2004
| Priemerné ročné tempá rastu v %

Hrubý domáci produkt v st. cenách
v tom:
-	spotreba domácností
-	spotreba štátnej správy
-	tvorba fixného kapitálu
-	vývoz výrobkov a služieb
-	dovoz výrobkov a služieb

3,7

3,2
1,1
3,4
7,0
6,6

1,9

0,1
-6,9
-18,8
3,6
-6,1

1,8

-4,2
-3,0
0,5
13,6
5,1

3,3

3,0
0,8
3,8
6,2
5,7

-

-
-
-
-
-

4,1

3,8
1,3
4,6
6,6
6,1

Priemerná nominálna mzda
Priemerná reálna mzda
Produktivita práce
Spotrebiteľské ceny
Deflátor HDP
HDP v bežných cenách
Peňažná zásoba M2
Počet pracujúcich

13,0
2,7
4,4
10,0
8,7
12,8
12,9
-0,6

7,2
-3,0
5,1
10,6
6,6
8,6
12,3
-3,0

8,5
-3,5
4,0
12,4
8,0
9,9
10,0
-2,1

8,6
1,6
3,2
6,9
5,6
9,1
9,1
0,1

-
-
-
-
-
-
-
-

9,6
1,9
3,5
7,5
6,2
10,5
11,0
0,6

| Priemerné hodnoty v danom období

Miera nezamestnanosti v % (podľa VZPS)
Deficit bežného účtu platobnej bilancie
-	v mld Sk
-	v % HDP
Deficit štátneho rozpočtu
-	v mld Sk
-	v % HDP

13,0

33,4
6,0

21,5
3,9

16,2

44,8
5,5

14,8
1,8

19,0

25,0
2,8

30,0
3,3

19,8

24,4
2,1

30,0
2,8

-

-
-

-
-

20,9

27,6
2,4

35,0
3,1

Tabuľka 2.1
Kvantifikácia scenára makroekonomického vývoja SR - ročné tempá rastu v %

Ukazovateľ | Skutočnosť | Odhad | P r o j e k c i a
| 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004

Hrubý domáci produkt v st. cenách
v tom:
-	spotreba domácností
-	spotreba štátnej správy
-	tvorba fixného kapitálu
-	vývoz výrobkov a služieb
-	dovoz výrobkov a služieb

1,9

0,1
-6,9
-18,8
3,6
-6,1

1,8

-4,2
-3,0
0,5
13,6
5,1

2,2

1,0
0,0
1,4
7,1
5,4

-

-
-
-
-
-

3,2

1,5
0,5
2,2
8,0
5,8

3,2

2,5
0,8
4,0
5,8
5,6

-

-
-
-
-
-

3,8

3,6
1,2
4,8
6,3
6,0

3,6

4,0
1,0
4,5
5,8
5,8

-

-
-
-
-
-

4,4

4,6
1,4
5,5
6,1
6,2

4,0

4,5
1,5
4,8
6,0
5,9

-

-
-
-
-
-

5,0

5,5
2,0
6,0
6,4
6,3

Priemerná nominálna mzda
Priemerná reálna mzda
Produktivita práce
Spotrebiteľské ceny
Deflátor HDP
HDP v bežných cenách
Peňažná zásoba M2
Počet pracujúcich

7,2
-3,0
5,1
10,6
6,6
8,6
12,3
-3,0

8,5
-3,5
4,0
12,4
8,0
9,9
10,0
-2,1

8,7
0,7
2,8
8,0
6,0
8,5
8,5
(-0,4)

-
-
-
-
-
-
-
-

9,9
1,0
3,0
8,8
6,8
10,0
10,5
0,0

9,1
1,6
3,2
7,4
5,9
9,3
9,3
0,0

-
-
-
-
-
-
-
-

9,9
1,8
3,5
8,0
6,5
10,5
11,0
0,3

8,5
1,8
3,3
6,6
5,6
9,4
9,4
0,3

-
-
-
-
-
-
-
-

9,5
2,1
3,6
7,2
6,2
10,9
11,4
0,8

8,2
2,5
3,5
5,6
5,1
9,3
9,3
0,5

-
-
-
-
-
-
-
-

9,0
2,8
3,8
6,0
5,5
10,8
11,3
1,2

Tabuľka 2.2
Kvantifikácia scenára makroekonomického vývoja SR - hodnoty v príslušných rokoch

Ukazovateľ | Skutočnosť | Odhad | P r o j e k c i a
| 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004

Miera nezamestnanosti v %
(podľa VZPS)
Deficit bežného účtu platobnej bilancie
-	v mld Sk
-	v % HDP
Deficit štátneho rozpočtu
-	v mld Sk
-	v % HDP

16,2

44,8
5,5

14,8
1,8

19,0

25,0
2,8

30,0
3,3

19,7

23,5
2,4

30,0
3,1

-

-
-

-
-

20,1

25,8
2,7

35,0
3,6

20,1

23,0
2,2

35,0
3,3

-

-
-

-
-

20,8

26,5
2,5

40,0
3,7

20,0

25,0
2,0

30,0
2,6

-

-
-

-
-

21,2

28,5
2,3

35,0
2,9

19,5

26,0
1,9

25,0
2,0

-

-
-

-
-

21,4

29,7
2,2

30,0
2,3