Vyhodnotenie plnenia jednotlivých princípov
Národného akčného plánu pre ženy v Slovenskej republike
 za rok 2003

Úvod
	
Národný akčný plán pre ženy v SR (NAP) ako hlavný programový dokument s cieľom zlepšenia postavenia žien v Slovenskej republike v časovom horizonte 10 rokov bol schválený uznesením vlády SR č. 650/1997 zo dňa 16.9.1997 a zásady jeho plnenia boli postupne upravované následnými uzneseniami, ostatným č. 930/2000. Podnetom pre jeho vytvorenie bola 4. svetová konferencia OSN o ženách (Peking 1995)  a jej ciele a úlohy, uvedené v Pekinskej deklarácii a Akčnej platforme. Tento programový dokument vlády SR v oblasti problematiky žien obsahuje priority, strategické ciele a kroky (opatrenia na riešenie), ktoré by mala realizovať vláda SR prostredníctvom ňou poverených subjektov za účelom vytvárania takých podmienok, ktoré budú pôsobiť skutočne rozvojovo a nediskriminačne ako na ženy, tak aj mužov.   
Formulované princípy tohto dokumentu majú síce nadčasovú platnosť, niektoré z uvedených konkrétnych opatrení na riešenie však už stratili svoju opodstatnenosť, resp. zastarali vzhľadom na novelizovanú legislatívu alebo už boli splnené. Postupne sa menia aj realizujúce subjekty v kontexte so vznikom nových a so zmenou kompetencií orgánov štátnej správy a samosprávy. Dôležitým faktom je aj to, že rok 2005 bude medzníkom v implementácii úloh, stanovených 4. svetovou konferenciou OSN o ženách, kedy sa naplní ich 10 ročná implementačná doba. Preto v roku 2005 sa uskutoční finálne vyhodnotenie NAP pre ženy v SR a bude daný návrh na zrušenie uznesenia vlády č. 930/2000.
V súčasnosti je hodnotený materiál v pôvodnej podobe a  vyhodnotenie jeho plnenia bolo pripravené prevažne na základe podkladov ako od pôvodne realizujúcich subjektov, tak aj od novovzniknutých orgánov a inštitúcií, ktoré prebrali celé alebo čiastočné kompetencie predchádzajúcich orgánov, ako VÚC, Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny a pod. Ďalej je nutné upozorniť, že predkladaná informácia nie je analýzou či hodnotiacou správou o postavení žien v SR, ale je to iba vyhodnotenie plnenia úloh NAP, vypracované na základe informácií, ktoré poskytli realizujúce subjekty. Prvý raz sú v materiále hodnotené aj možnosti, ktoré prinesie využitie projektov Európskych sociálnych fondov.
V rámci hodnotenia plnenia NAP pre ženy v SR za rok 2003 boli zaslané hodnotenia v zmysle ostatného uznesenia vlády SR č. 930/2000 k tejto problematike od  23 organizácií.  
  
Najdôležitejšie používané skratky:
NAP – Národný akčný plán pre ženy v SR
NAPZ – Národný akčný plán zamestnanosti
UNECE  - Európska komisia OSN pre ekonomiku
UNDP – Rozvojový fond OSN
CPPS – Centrum pedagogicko-psychologických služieb pre jednotlivca, pár a rodinu
PPP – pedagogicko-psychologická poradňa
NARMSP – Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania
CSW – Komisia pre postavenie žien (OSN)
CDEG – Riadiaci výbor pre rovnoprávnosť žien a mužov (RE)

Princíp I.  Realizovať v praxi v právnom systéme zakotvené rovnoprávne postavenie ženy v rodine, zamestnaní a v spoločnosti

Opatrenia na riešenie
1.	Trvalo presadzovať a monitorovať dodržiavanie občianskych a ľudských práv žien.
2.	Dôslednejšie zabezpečovať  členenie  štatistických údajov podľa  pohlavia.
3.	Presadzovať sprísnenie dohľadu nad bezpečnosťou pracovných podmienok žien.
4.	Vytvárať podmienky ženám pri hľadaní ich pracovného uplatnenia, a to najmä tým, ktoré vzhľadom na vek, zdravotný stav, povinnosti v rodine a iné faktory majú problémy s uplatnením na trhu práce.
5.	Podporovať rozvoj služieb na zabezpečenie chodu domácnosti (najmä výchova a opatrovanie detí) v rodinách žien aktívnych v politike, resp. vo vedúcich funkciách u zamestnaných podnikateliek a podnikateľov.
6.	Zvyšovať právne vedomie žien v  oblasti ochrany práce,  pracovného a rodinného práva.
7.	Podporovať  zriadenie  inštitútu „ombudsmana“ zameraného na ochranu zabezpečovania  ľudských práv  vo všetkých  oblastiach. 
8.	Doplniť  legislatívu o zodpovednosť obcí  za rozvoj  bývania  v spravovanom území a o zmeny  týkajúce sa daní tak, aby mali obce  možnosť  príjem z daní investovať  do zabezpečenia  bývania občanov  ako aj do sektoru služieb,  osobitne služieb pre  ženy  a  rodiny. 
9.	Legislatívne upraviť riešenie  bytových náhrad  pri rozpade  manželstva, poskytovanie príspevkov na bývanie  a  ekonomických nástrojov bytovej politiky.
10.	Doplniť legislatívu o možnosť ženy používať po uzatvorení manželstva rodné priezvisko aj priezvisko manžela súčasne.

1. Odbor zahraničných stykov a ľudských práv MS SR pri svojej činnosti nezaznamenal za rok 2003 žiadne porušenie občianskych alebo ľudských práv, ktoré by vyplynulo z porušenia práva na rovnosť žien v občianskom, pracovnom alebo rodinnom živote. Podľa dostupných informácií nebola v tomto smere podaná žiadna sťažnosť na Európsky súd pre ľudské práva v Štrasburgu. Na Slovensku v roku 2003 neexistovala žiadna inštitúcia, ktorá by osobitne monitorovala dodržiavanie ľudských práv žien.  
 	MPSVR SR na základe pôsobnosti ustanovenej v § 66 písm. k) zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov vykonáva štátny dozor nad poskytovaním sociálnych služieb, najmä nad dodržiavaním základných ľudských práv a slobôd občanov (žien aj mužov) pri poskytovaní sociálnych služieb. V rámci MPSVR SR výkon štátneho dozoru zabezpečuje samostatný organizačný útvar podriadený priamo ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny – odbor štátneho dozoru. V záujme zabezpečenia efektívnosti výkonu štátneho dozoru a vymožiteľnosti práva a plnenia povinností sa zároveň ustanovila možnosť ukladania pokút za ustanovených podmienok zo strany orgánu štátneho dozoru.  
Ministerstvo obrany SR v snahe efektívnejšie dodržiavať občianske a ľudské práva žien zaradilo do správy o stave bezpečnosti v pôsobnosti MV SR za rok 2003 pre Vojenskú políciu aj úlohu kontrolovať, či nedochádza k obťažovaniu žien v ozbrojených silách SR a či sú dodržiavané ich občianske a ľudské práva.

2. Základom pre monitorovanie akejkoľvek problematiky z rodového hľadiska a prípravu rodových analýz je existencia rodovo členených údajov (štatistické ukazovatele vykazované zvlášť za mužov a za ženy). Sú to štatistické údaje, ktoré dokážu poskytnúť kvantitatívny obraz o postavení žien a mužov v rôznych oblastiach a  na rôznych úrovniach  spoločenského života.  
	Štatistický úrad SR (ŠÚ SR) realizuje viacero štatistických zisťovaní, ktorých obsahom sú indikátory charakterizujúce postavenie žien v SR. Číselné informácie sú po spracovaní zverejňované a poskytované odbornej verejnosti. Zisťovanie údajov v členení podľa pohlavia sa vykonáva v nasledujúcich úsekoch štátnej štatistiky:
•	výberové zisťovanie pracovných síl, predmetom ktorého je zistenie ukazovateľov zamestnanosti a nezamestnanosti
•	zisťovanie o štruktúre a diferenciách miezd, v ktorom sa zisťuje mzdová úroveň
•	demografia, ktorá poskytuje základné informácie o obyvateľstve
•	sčítanie obyvateľstva, domov a bytov
  V roku 2001 sa zapojil ŠÚ SR do pilotného projektu o monitorovaní postavenia žien v porovnaní s mužmi v regióne Európskej komisie OSN pre ekonomiku (UNECE). Sledované indikátory sa dotýkali postavenia žien v porovnaní s postavením mužov v nasledovných oblastiach: obyvateľstvo, rodina a domácnosť, práca a zamestnanosť, vzdelanie, verejný život a rozhodovanie, zdravie, kriminalita a násilie.  Získané ukazovatele, monitorujúce postavenie žien na Slovensku , boli poskytnuté UNECE/UNDP a sú uverejnené v štatistickej databáze UNECE na adrese: www.unece.org/stats/gender/web. Údaje boli spracované v súčinnosti s rôznymi rezortmi SR. V roku 2003 sa započalo s aktualizáciou údajov v databáze a na možnostiach získania a doplnenia chýbajúcich údajov.
V novembri 2003 vydal v rámci informatívnych správ ŠÚ SR správu :Úplné náklady práce a mzdy podľa pohlavia, veku, vzdelania a povolania.
 	V rámci rezortných štatistických zisťovaní sa postupne začínajú rozširovať počty štatistických ukazovateľov, sledovaných aj v závislosti od pohlavia.  V rámci MPSVR SR výkaz V (MPSVR SR) 30-01 Karta zariadenia sociálnych služieb údaje o počte občanov, ktorým sa poskytuje starostlivosť v zariadení sociálnych služieb, sa už vedie v rodovom členení. 
	Ústav zdravotníckych informácií a štatistiky v ročných štatistických zisťovaniach sleduje vybrané štatistické ukazovatele o zdravotnom stave obyvateľstva podľa pohlavia a veku. Všetky spracovávané štatistické hlásenia o zdravotnom stave obyvateľstva SR a zdravotnícke registre obsahujú údaje, z ktorých možno identifikovať pohlavie a vek dotknutej osoby. Pri harmonizácii ukazovateľov štátnych štatistických zisťovaní a administratívnych zdrojov za rezort zdravotníctva a tiež pri inovácii štatistických zisťovaní v roku 2004 sa rezort zdravotníctva zameria na doplnenie členenia ukazovateľov chorobnosti podľa pohlavia vo všetkých vybraných štatistických zisťovaniach.
MŠ SR sleduje štatistiky prostredníctvom svojej organizácie Ústav informácií a prognóz školstva. Nie všetky relevantné údaje sú  delené podľa pohlavia.

3.  Orgány inšpekcie práce dozor nad dodržiavaním predpisov upravujúcich pracovné podmienky žien vykonávali hlavne v rámci kontroly dodržiavania pracovnoprávnych predpisov,  predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a na základe podnetov a sťažností zamestnancov. V tomto smere neboli zistené  závažné nedostatky, ktoré by mali za následok vydanie rozhodnutí o zákaze prác a činnosti.
	V súlade s plánom práce Národného inšpektorátu práce (NIP) na rok 2003 bola vykonaná celoslovenská previerka so  špeciálnym režimom zameraná na manipuláciu s materiálom v malých a stredných podnikoch. Orgány inšpekcie práce skontrolovali 187 zamestnávateľských subjektov, ktoré sa zaoberajú najmä spracovaním, skladovaním, prepravou a predajom materiálu v odvetviach
-  poľnohospodárstvo a súvisiace služby,
-  služby v rámci ťažby a spracovania drevnej hmoty,
-  výroba, spracovanie a konzervovanie mäsa a výroba mäsových výrobkov, ovocia a zeleniny,
-  distribučné firmy, sklady výkupne, maloobchod a stravovacie prevádzky,
-  manipulácia s bremenami (sťahovacie a prepravné služby) a skladovanie.
Výsledky kontroly preukázali, že z celkového počtu 345 zistených nedostatkov v štyroch prípadoch došlo k porušeniu ustanovenia § 5 ods. 2 písm. b) nariadenia vlády SR č. 204/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci s bremenami  v nadväznosti na prílohu č. 3 písm. b) bod 2, ktorá upravuje poskytovanie bezpečnostných prestávok  ženám medzi časovými úsekmi nepretržitého zdvíhania bremien).    
V súlade s čl. 38 Ústavy SR, podľa ktorého majú ženy právo na zvýšenú ochranu zdravia pri práci a na osobitné pracovné podmienky, sú v §§ 147 – 151 zákona  č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby,  Zboru väzenskej a justičnej stráže a Železničnej polície v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) upravené osobitné podmienky výkonu štátnej služby policajtiek v záujme zabezpečenia zvýšenej ochrany zdravia pri výkone štátnej služby. V zmysle zákona tehotná policajtka nesmie byť ustanovená alebo vymenovaná do funkcie, ani zaraďovaná na výkon štátnej služby, ktorá podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotnosť zo zdravotných dôvodov, ktoré spočívajú v jej osobe. To platí rovnako o matke do konca deviateho mesiaca po pôrode. Súčasne v prílohe k Výnosu MV SR č. 42/1998 je deklarovaný zoznam činností zakázaných policajtke, tehotnej policajtke a matke do konca deviateho mesiaca po pôrode. Citované ustanovenia v podmienkach MV SR a PZ sa v plnej miere realizujú a v praxi neboli zaznamenané prípady ich porušenia.  

4.   V roku 2003 sa pri príprave zákona o službách zamestnanosti prihliadalo aj na problém potreby lepšieho uplatnenia sa na trhu práce osôb s rodinnými povinnosťami, ktoré sa považujú za rizikové skupiny na trhu práce. V novom zákone o službách zamestnanosti  (zákon č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov s účinnosťou od  1. 2. 2004) je oproti minulej právnej norme o zamestnanosti rozšírená možnosť pre evidovaných uchádzačov o zamestnanie. Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny môže poskytnúť príspevok na služby pre rodinu s deťmi uchádzačovi o zamestnanie, ktorý sa zúčastňuje vzdelávania a prípravy pre trh práce a ktorý je rodič starajúci sa o dieťa pred začatím povinnej školskej dochádzky alebo osoba podľa osobitného predpisu, ktorá sa stará o dieťa pred začatím povinnej školskej dochádzky, ak o tento príspevok požiada písomne. Tento príspevok je úhradou časti preukázaných výdavkov na pobyt dieťaťa v predškolskom zariadení alebo úhrada časti preukázaných výdavkov na starostlivosť o dieťa poskytovanú fyzickou osobou, ktorá má oprávnenie na vykonávanie takejto činnosti. Príspevok na služby pre rodinu s deťmi sa uhrádza tak, aby úhrada časti preukázaných výdavkov nepresiahla sumu 1 200 Sk mesačne na jedno dieťa a na každé ďalšie dieťa nepresiahla sumu 900 Sk mesačne počas dĺžky trvania vzdelávania a prípravy pre trh práce uchádzača o zamestnanie.
	V Zákonníku práce je zakotvená ochrana tehotnej ženy a matky starajúcej sa o dieťa pred skončením pracovného pomeru. Ako vyplýva z § 64 písm. c) Zákonníka práce zamestnávateľ nesmie dať zamestnankyni výpoveď v ochrannej dobe, t. j. v  dobe,  keď  je zamestnankyňa tehotná, keď je zamestnankyňa na materskej dovolenke alebo  keď  je  zamestnankyňa na rodičovskej dovolenke. Podľa § 163 Zákonníka práce zamestnávateľ  môže  výpoveďou  s  tehotnou  ženou a so ženou na materskej dovolenke  alebo  so  ženou na rodičovskej  dovolenke a s osamelou zamestnankyňou, ak sa stará o dieťa mladšie ako tri  roky  skončiť pracovný pomer len výnimočne, a to v prípadoch, ak sa zrušuje alebo premiestňuje zamestnávateľ alebo jeho časť (§ 63 ods. 1 písm. a/) Zákonníka práce) a v prípadoch, keď by bolo možné skončiť pracovný pomer okamžite podľa  § 68 Zákonníka práce s výnimkou ženy na materskej dovolenke.
Zákonom č. 141/2004 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov došlo k zvýšeniu minimálnej výšky finančného príspevku na úhradu nákladov za poskytovanie sociálnych služieb poskytovaného za ustanovených podmienok z verejných prostriedkov súkromným poskytovateľom a tým sa vytvorili právne podmienky aj na rozširovanie a skvalitňovanie poskytovania sociálnych služieb zameraných na starostlivosť o deti, starých ľudí a ľudí s ťažkým zdravotným postihnutím ako tzv. „odľahčovacích služieb“ pre rodinu v rámci iniciatív súkromných poskytovateľov v tejto oblasti. 
Z konkrétnych aktivít Úradov práce, sociálnych vecí a rodiny uvádzame: 
V Novom  Meste nad Váhom v spolupráci s  Centrom pedagogicko – psychologických služieb pre jednotlivca, pár a rodinu (CPPS) osobitne pomáhali nezamestnaným ženám v začlenení sa do pracovného života, vzdelávania na trhu práce sa v Starej Ľubovni zúčastnilo 5 žien. V 20 prípadoch bol poskytnutý príspevok na vykonávanie absolventskej praxe a 396 prípadoch príspevok na aktivačnú činnosť. V rámci rozvoja ľudských zdrojov sa vzdelávalo 37 žien a 37 žien sa  zúčastnilo burzy práce v Trenčíne.
Na zníženie miery nezamestnanosti žien v okrese Svidník mala veľký vplyv realizácia      „Programu individuálnych služieb zamestnanosti a to v dvoch projektoch 1.Program podpory zamestnania žien v okrese Svidník a 2. Aktivizácia znevýhodnených žien. 68 žien absolvovalo poradensko - motivačný kurz „ Ako sa zaradím na trhu práce“.
V okrese Vranov nad Topľou sa prednášky v rámci poradenského kurzu Okresného úradu práce zúčastnilo 208 žien. Akadémia vzdelávania Prešov a Košice v spolupráci s Obecným úradom Ďapalovce uskutočnili trenažér EBT simulácia činnosti firmy v malom a strednom podnikaní pre 46 žien.
 
5.  Osobitná podpora žien v politike a na riadiacich postoch v záujme uľahčenia zosúladenia rodinných a pracovných resp. verejných povinností nebola v hodnotení za rok 2003 zaznamenaná ani v jednom prípade. Podpornú sieť pre tieto ženy v prevažujúcej miere zabezpečuje rodina a sieť predškolských a mimoškolských zariadení (jaslí, MŠ a školských družín). Vytváranie rôznych druhov opatrovateľských služieb samozamestnávaním alebo v rámci rozvoja podnikania neboli uvádzané.
 
6. Na zvyšovaní právneho vedomia žien sa podieľajú inštitúcie na komunálnej, okresnej a krajskej úrovni, ako aj mimovládne organizácie spoločnými aj samostatnými vzdelávacími aktivitami.  
V rámci Nitrianskeho samosprávneho kraja uskutočnili v tomto smere prednášky v spolupráci s orgánmi činnými v trestnom konaní, CPPS, VÚC, samosprávou, Centrom voľného času Domino.
Odbor sociálnych vecí v Bytči  uskutočnil pre ženy prednášky na témy : “ Zvýšenie právneho vedomia žien v oblasti pracovného a rodinného práva”, “Ochrana pred fyzickým a psychickým týraním”. Aktivity  sa uskutočnili v spolupráci s CPPS , Spolkom Červeného kríža a lekármi.

7.  V zmysle novely Ústavy SR, ktorá nadobudla účinnosť dňa 1. júla 2001 bol v SR zavedený inštitút verejného ochrancu práv. Jeho právomoci a postavenie  vymedzil osobitný zákon č. 564/2001 Z .z. o verejnom ochrancovi práv, ktorý nadobudol účinnosť dňa 1. januára 2002.  Na základe tohto zákona Národná rada SR zvolila dňa 19. marca 2002 za prvého ombudsmana doc. JUDr. Pavla Kandráča, CSc. 
Úloha splnená v roku 2002

 8.   Pôsobnosť obcí za rozvoj bývania je v Koncepcii štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 smerovaná najmä na vytváranie priestorových podmienok pre rozvoj bývania v rámci územného rozvoja sídel. Legislatívne sa zodpovednosť obcí za rozvoj bývania riešila doplnením § 4 ods. 3, písm. i) zákona č. 453/2001 Z.z., ktorým sa menil a doplnil zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, podľa ktorého obce, okrem iného, obstarávajú koncepciu rozvoja jednotlivých oblastí života obce, obstarávajú a schvaľujú programy rozvoja bývania a spolupôsobia pri vytváraní vhodných podmienok na bývanie v obci. S uvedenou pôsobnosťou obcí súvisí aj koordinácia a účasť v procese rozvoja bývania v sídlach, koordinácia a zabezpečovanie pozemkov a výstavby technickej infraštruktúry pre výstavbu bytov a skvalitňovanie hospodárenia s obecným bytovým fondom. Úloha v 1. časti bola splnená v roku 2001. Otázky úpravy daní splnené neboli, problematika je rozpracovaná.
 
9.  Z ekonomických nástrojov smerujúcich na podporu rozvoja bytovej výstavby v pôsobnosti MVRR SR je podpora v úverovej oblasti realizovaná prostredníctvom Štátneho fondu rozvoja bývania – najmä úvermi na výstavbu a kúpu bytov v bytových domoch a rodinných domoch a obnovu bytových budov a Programu štátnej pomoci rozvoja bytovej výstavby realizovanej formou poskytovania bankových záruk za úvery, smerovaného na podporu novej bytovej výstavby, výstavby technickej vybavenosti a obnovu bytového fondu. Vykonávateľom programu je Slovenská záručná a rozvojová banka, a.s.
V dotačnej oblasti je podpora štátu realizovaná prostredníctvom Programu rozvoja bývania – poskytovaním dotácií mestám, obciam a neziskovým organizáciám na výstavbu nájomných bytov, technickej vybavenosti a odstraňovanie systémových porúch bytových domov.
V súlade s koncepciou štátnej bytovej politiky boli na financovanie výstavby bytov a obnovu bytového fondu vytvorené a sú využívané aj ďalšie systémy ekonomických nástrojov, a to stavebné sporenie a hypotekárne úverovanie. Účasť štátu v systéme stavebného sporenia sa prejavuje každoročným vyčleňovaním finančných prostriedkov v štátnom rozpočte na štátnu prémiu k stavebnému sporeniu a v prípade hypotekárnych úverov poskytovaním štátneho príspevku fyzickým osobám, ktorým štát znižuje výšku úrokovej sadzby dohodnutej v zmluve o hypotekárnom úvere.
Kombináciou uvedených foriem podpory sa môžu stavať byty bežného štandardu, aj byty pre riešenie bytových náhrad pri rozvode manželstva, pre prvé bývanie mladých ľudí, pre bývanie starších ľudí, pre občanov so zdravotným postihnutím, pre občanov po ukončení ústavnej starostlivosti, byty nižšieho štandardu pre občanov v hmotnej núdzi, občanov bez prístrešia a pod. Je len na iniciatívnom prístupe obcí, aby s využitím vytvorených podmienok zabezpečili intenzívnejšiu výstavbu nájomných bytov pre svojich občanov v rozsahu, veľkostnej štruktúre a s vybavenosťou podľa konkrétnych potrieb príslušnej obce.
	Podľa § 13 zákona č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov patrí príspevok na bývanie občanovi v hmotnej núdzi a fyzickým osobám, ktoré sa s občanom v hmotnej núdzi spoločne posudzujú, na úhradu nákladov spojených s bývaním na pomoc v hmotnej núdzi, ak splnili podmienky nároku na dávku. 							
10. Možnosť  ženy používať po uzatvorení  manželstva  rodné priezvisko aj priezvisko manžela   súčasne  bola schválená zákonom  č. 198/2002 Z. z. (§ 37b), ktorým sa mení  a   dopĺňa  zákon  č.  94/1963   Zb.   Zákon  o rodine  v znení   neskorších  predpisov,  zákon    Národnej   rady SR   č. 300/1993  Z. z.  o  mene  a  priezvisku v   znení  zákona Národnej  rady  SR č. 154/1994 Z. z., zákon  Národnej  rady  č. 154/1994 Z. z.  o matrikách v znení neskorších predpisov . Úloha bola splnená v roku 2001   

Princíp II.   Vytvárať priestor pre osobnú voľbu rozvojových životných stratégií žien v rodine, v zamestnaní a v spoločnosti

Opatrenia na riešenie:
1.	Vytvárať  v širšej miere podmienky  pre  slobodnú voľbu  realizácie  materskej a/alebo profesijnej úlohy  žien. 
2.	Presadzovať nové podmienky poskytovania rodičovského príspevku.
3.	Presadzovať vnútorne konzistentný systém opatrení pre pružný prechod z  aktívneho materstva do pracovnej aktivity vhodnou úpravou pracovno-právnych podmienok pre ženy a podmienok pre doplnenie vzdelania pre ženy.
4.	Presadiť legislatívnu úpravu  určenia minimálnej  výšky  výživného  na maloleté  deti zverené  do opatery matky, resp. otca, zjednodušiť  výplatu  výživného.
5.	Presadzovať  podporu  štátu  pre  viacdetné  rodiny  za podmienky,  že sa rodičia  primerane  starajú o výživu  a  optimálny  vývin  svojich  detí.

1. Uľahčenie prístupu k zamestnaniu a k jeho vykonávaniu, zosúladenie pracovných a rodinných povinností žien starajúcich sa o deti  možno uskutočniť okrem iných opatrení aj uzatvorením pracovného pomeru na kratší pracovný čas. Ako vyplýva z ustanovenia § 49 Zákonníka práce, zamestnávateľ môže so zamestnancom v pracovnej zmluve dohodnúť kratší pracovný čas, ako je ustanovený týždenný pracovný čas. Zamestnávateľ je povinný vytvárať podmienky, aby sa žiadostiam o zmenu rozsahu týždenného pracovného času mohlo vyhovieť. Zamestnancovi v pracovnom pomere na kratší pracovný čas patrí nižšia mzda zodpovedajúca kratšiemu pracovnému času a pri pracovnom pomere uzatvorenom na menej ako 20 hodín týždenne aj nižšia ochrana napr. pred skončením pracovného pomeru. 
Zamestnávateľ a zamestnankyňa majú možnosť dohodnúť aj pracovný pomer na určitú dobu (§ 48 Zákonníka práce), pracovný pomer s výkonom práce doma (§ 52 Zákonníka práce), pracovnoprávny vzťah na základe dohody o vykonaní práce a pracovnoprávny vzťah na základe dohody o pracovnej činnosti. Zamestnávateľ má tiež možnosť zaviesť pružný pracovný čas (§ 88, §89 Zákonníka práce). 
Podľa § 90 ods. 9 Zákonníka práce, ak to prevádzka zamestnávateľa dovoľuje, môže zamestnávateľ povoliť zamestnankyni na jej žiadosť zo zdravotných dôvodov alebo iných vážnych dôvodov na jej strane vhodnú úpravu určeného týždenného pracovného času, prípadne ho s ňou  za tých istých podmienok na jej žiadosť dojednať v pracovnej zmluve.
Zamestnávateľ je podľa §164 Zákonníka práce povinný prihliadať pri zaraďovaní zamestnankýň do zmien aj na potreby tehotných žien a žien starajúcich sa o deti.  Ak požiada tehotná žena a žena trvale sa starajúca o dieťa mladšie ako 15 rokov o kratší pracovný čas alebo o inú vhodnú úpravu určeného týždenného pracovného času, je zamestnávateľ povinný vyhovieť tejto žiadosti, ak tomu nebránia vážne prevádzkové dôvody.           
Zamestnávateľ môže zamestnávať tehotnú ženu, ženu, ktorá sa trvale  stará o dieťa mladšie ako tri roky a osamelú ženu, ktorá sa trvale stará o dieťa mladšie ako 15 rokov  prácou nadčas len s jej  súhlasom. Pracovná pohotovosť sa s nimi môže len dohodnúť. 
Skrátenie pracovnej doby nie je jednoznačne pozitívnym opatrením, vzhľadom na to, že väčšina zamestnávateľov nemá dostatočne pripravené pracovné miesta na tento spôsob práce, práca na skrátený pracovný úväzok automaticky prináša skrátenie príjmov a v podstate je prekážkou pre kariérny postup. Skoro všetky rezorty uvádzajú vo svojich správach o plnení tohto opatrenia osobitné časti kolektívnych zmlúv, kde poskytujú svojim pracovníčkam a pracovníkom s rodinnými povinnosťami určité úľavy, výlučne bez osobitného finančného krytia (neplatené voľné dni a pod.) 
Problematika  zamestnanosti rodičov s maloletými deťmi je obsahom Národného akčného plánu zamestnanosti na rok 2003 (NAPZ) v rámci IV. piliera – Posilnenie politík rovnakých príležitostí, zásada č.18 : Zosúladenie pracovného a rodinného života.
 Prioritou okrem iného je zabezpečovanie rastu súladu pracovných a rodinných povinností redukovaním prekážok, ktoré bránia zamestnaným ženám a mužom starajúcim sa o deti, resp. o iné osoby odkázané na ich starostlivosť rovnocenne sa uplatniť na trhu práce. 
V rámci stanovených prioritných úloh NAPZ sa táto problematika realizovala v roku 2003 rozpracovaním Zásad politiky zamestnanosti EÚ, konkrétne zásady č. 18:
•	navrhnúť, vykonať a podporiť politiku viac naklonenú rodine vrátane finančne dostupných a vysokokvalitných služieb starostlivosti o deti a iné závislé osoby ako aj systémov rodičovskej a inej dovolenky
•	zvážiť stanovenie národného cieľa v súlade s vnútroštátnou situáciou týkajúcou sa zvýšenia finančnej dostupnosti služieb starostlivosti o deti a iné závislé osoby;
•	osobitnú pozornosť venovať ženám a mužom, ktorí uvažujú o návrate medzi pracovné sily po určitej neprítomnosti a za týmto účelom preveriť prostriedky postupného odstraňovania prekážok brániacich takémuto návratu.

Zriaďovateľská pôsobnosť k zariadeniam sociálnych služieb, ako aj poskytovanie opatrovateľskej služby a prepravnej služby prešla z orgánov štátu do samosprávnej pôsobnosti obcí a samosprávnych krajov v rámci sociálnej pomoci (k 1. júlu 2002 resp. 1. januára 2003 na základe zákona  č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky, ktorý menil a dopĺňal aj zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov, a k 1.1. 2004 podľa zákona  č. 453/2003 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý menil a dopĺňal aj zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov). Rovnako pôsobnosť vo veciach súvisiacich s poskytovaním sociálnej pomoci subjektami mimo rámca verejných poskytovateľov (súkromní poskytovatelia) vrátane poskytovania finančných príspevkov na úhradu nákladov za sociálnu službu, sociálnu prevenciu, sociálne poradenstvo alebo vybrané činnosti sociálnoprávnej ochrany prešla z orgánov štátu do samosprávnej pôsobnosti samosprávnych krajov. V súvislosti s prechodom týchto pôsobností na úseku sociálnej pomoci v oblasti sociálnych služieb, ktoré prešli na obce a vyššie územné celky z orgánov štátu v rozsahu ustanovenom zákonom o sociálnej pomoci je spojené aj poskytovanie decentralizačnej dotácie zo štátneho rozpočtu na financovanie týchto pôsobností obcí a vyšších územných celkov. Právna opora pre poskytovanie decentralizačnej dotácie zo štátneho rozpočtu na tento účel je daná § 33 ods. 4 a 5 zákona NR SR       č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov a zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok (zákon č. 598/2003 Z. z o štátnom rozpočte na rok 2004). V záujme zabezpečenia trvale udržateľného rozvoja iniciatív neverejných poskytovateľov sociálnej pomoci aj v podmienkach výkonu samosprávnej pôsobnosti samosprávnych krajov sa v oblasti finančnej podpory iniciatív týchto poskytovateľov v oblasti sociálnej pomoci,  zákonom č. 45/2004 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon o sociálnej pomoci s účinnosťou od 1. februára 2004 ustanovila minimálna výška finančného príspevku na poskytovanie sociálnych služieb a sociálneho poradenstva. Zákonom č. 141/2004 Z. z.,  ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov, ktorý nadobudol účinnosť od 1. apríla 2004 došlo k ďalšiemu zvýšeniu minimálnej výšky finančného príspevku u vybraných druhov sociálnych služieb a pri poskytovaní sociálneho poradenstva a sociálnej prevencie a vybraných činností sociálnoprávnej ochrany.
V rámci uvedeného právneho prostredia sa vytvorili právne podmienky aj na rozširovanie a skvalitňovanie poskytovania sociálnych služieb zameraných na starostlivosť o deti, starých ľudí a ľudí s ťažkým zdravotným postihnutím ako tzv. „odľahčovacích služieb“ pre rodinu v rámci samosprávnej pôsobnosti samosprávnych orgánov aj iniciatív súkromných poskytovateľov v tejto oblasti.
  	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR pokračovalo v realizácii projektu sociálneho auditu Rodina a práca, ktorého cieľom je motivovať zamestnávateľov, aby vytvárali pracovné podmienky citlivé k rodinným povinnostiam zamestnancov. V kontexte uvedeného projektu sa  v roku 2003 realizoval tretí ročník súťaže „Zamestnávateľ ústretový k rodine“, ktorého mottom bolo „Rodina nie je handicap, rodina je víťazstvo“. Do tretieho ročníka súťaže sa prihlásilo 25 organizácii, ktoré venujú harmonizácii pracovného a rodinného života svojich zamestnancov systematickú pozornosť. Slávnostné vyhlásenie výsledkov súťaže za rok 2003 v troch kategóriách: rodinná politika, rovnosť príležitostí a najoriginálnejšie opatrenie pre rodinu sa uskutočnilo 18.5.2004. Víťazmi sa stali:
•	V kategórii rodinná politika: Chemosvit, a. s. Svit
•	V kategórii rovnosť príležitostí: Whirpool Slovakia,  s. r.o. Poprad
•	V kategórii najoriginálnejšie opatrenie pre rodinu: Volkswagen Slovakia, a. s. Bratislava
Do súťaže sa zapojili výrobné aj nevýrobné organizácie, podľa počtu zamestnancov od 10 až do  21 000. Podľa formy vlastníctva prevažovali súkromné spoločnosti, ale zastúpený bol aj verejný sektor. Prevažovali národné spoločnosti, ale súťažili aj zahraničné a nadnárodné spoločnosti.  Najbližšie aktivity organizátorov smerujú k rozšíreniu súťaže aj na obce na „Obec priateľská k rodine“.
 	Sektorový operačný program  SOP Ľudské zdroje, zameraný na podporu projektov  orientovaných do oblasti trhu práce, sociálnej inklúzie a vzdelávania a kofinancovaných zo zdrojov EÚ počas skráteného programovacieho obdobia r. 2004 - 2006 rieši problematiku rovnosti príležitostí mužov a žien na trhu práce s dôrazom na zosúladenie pracovného a rodinného života najmä v opatrení č. 2.2 ( Priorita 2 - Posilnenie sociálnej inklúzie a rovností príležitostí na trhu práce) „Odstránenie prekážok rovnosti mužov a žien na trhu práce s dôrazom na zosúladenie pracovného a rodinného života“. Opatrenie je zamerané na cieľové skupiny zamestnaných aj nezamestnaných žien, žien z etnických menšín, osamelých rodičov, uchádzačov o zamestnanie s rodičovskými povinnosťami.
Celkovým cieľom tohto opatrenia je zlepšenie prístupu a účasti žien a uchádzačov o zamestnanie s rodinnými povinnosťami na trhu práce prostredníctvom odstraňovania existujúcich bariér,  implementácia princípu rovnosti príležitostí pre mužov a ženy v prístupe na trh práce, ako aj  zosúladenie pracovného a rodinného života.
Špecifickými cieľmi tohto opatrenia sú:
•	tvorba štruktúr, ktoré budú uľahčovať ženám (najmä osamelým matkám s deťmi) a uchádzačom o zamestnanie so zodpovednosťou za rodinu uvoľniť sa primerane z rodinných a sociálnych povinností,
•	tvorba nových pracovných príležitostí pre zamestnanie v tomto novom sektore ekonomickej aktivity;
•	uľahčenie prístupu žien k vzdelaniu, stálemu odbornému školeniu, rekvalifikácii a celoživotnému učeniu so špecifickým dôrazom na osamelé matky s deťmi;
•	podpora zamestnávateľov k zavedeniu flexibilných foriem práce a foriem zamestnania orientovaných na rodinu; 
•	rozvoj informačných služieb v oblasti služieb starostlivosti o deti a služieb starostlivosti o osoby závislé na starostlivosti zamestnaných osôb;
•	monitorovanie situácie prístupu na trh práce u žien a uchádzačov o zamestnanie s rodinnými povinnosťami; 
•	zavádzanie programov na odstraňovanie rodovej diskriminácie na trhu práce. 
NIP vykoval v roku 2003 mimoriadnu celoslovenskú previerku (úloha č.107/03) – „Posilnenie rovnosti príležitostí - zosúladenie pracovného a rodinného života“ s cieľom skontrolovať u vybraných zamestnávateľov možné prejavy diskriminácie u žien, matiek a mužov starajúcich sa o maloleté deti pri návrate do zamestnania, poskytnúť poradenstvo o požadovanom stave a najmä dodržiavanie príslušných ustanovení Zákonníka práce.  Celkovo bolo skontrolovaných 55 zamestnávateľských subjektov   Pri výbere kontrolovaných subjektov využili inšpektoráty práce poznatky z predchádzajúcich kontrolných akcií, vrátane šetrenia podnetov a sťažností s uprednostnením malých a stredných podnikov s väčším zastúpením žien. Na základe poznatkov  jednotlivých inšpektorátov práce z výkonu kontroly u jednotlivých zamestnávateľov NIP konštatoval, že v predmetnej oblasti, na ktorú bola mimoriadna previerka zameraná, neboli zistené závažnejšie porušenia. Z týchto dôvodov inšpektoráty práce neuplatnili žiadne sankcie v zmysle zákona č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (zákazy, pokuty). Na odstránenie zistených nedostatkov boli vydané nariadenia ako súčasť protokolov z vykonaných kontrol.
V rámci správy o previerke konštatujú, že neprijatie uchádzača vzhľadom na rodinný stav alebo starostlivosť o deti možno skryť pod nesplnenie podmienok v predmetnej  koncepcii systému výberu zamestnancov, čo je však ťažko preukázateľné. Určitá etapa na zákonné odstránenie diskriminácie bola uskutočnená zakotvením jednotlivých ustanovení v Zákonníku práce, no mnohé diskriminačné prvky, ktoré v reálnom živote existujú, majú latentný charakter a rôznu podobu. Často sa zaobaľujú do úplne iných javov a preto ich možno ťažko odhaliť. V súčasnom právnom stave je veľmi ťažké dokazovať diskrimináciu z titulu získavania informácií zamestnávateľom, ktorými by mohol poškodiť osobnosť uchádzača o zamestnanie, ak nepoužíva napr. osobné dotazníky, resp. iné písomné dokumenty. Ak zamestnávateľ získava predmetné informácie od fyzickej osoby na základe vzájomnej interakcie bez prítomnosti ďalších osôb, následne dochádza  v prípade poškodenia  osobnosti na strane fyzickej osoby dôkazová núdza. V závere previerky NIP uvádza, že by bolo vhodnejšie prijať antidiskriminačné opatrenia formou ekonomických stimulov, napr. zvýhodňovať podniky, ktoré prijímajú viac žien, resp. zdravotne postihnutých občanov.    	 
2. Za sledované obdobie v poskytovaní rodičovského príspevku nedošlo k žiadnym zmenám. Nové návrhy v tejto oblasti sa pripravujú v rámci  systémových  zmien a opatrení na realizáciu rodinnej politiky  pre roky 2004 -2005. 
Zákonom č. 280/2002 Z. z. o rodičovskom príspevku s účinnosťou od 1.11.2002 bola upravená výška dávky na úroveň 3 790.- Sk mesačne pre rodiča, ktorý sa osobne a riadne stará o dieťa do troch rokov veku alebo do šesť rokov veku ak ide o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom. Zákon kladie dôraz na individuálnu starostlivosť o dieťa v útlom veku a zároveň vytvára možnosť vykonávania zárobkovej činnosti rodiča, ak zabezpečí počas svojej neprítomnosti individuálnu starostlivosť o svoje dieťa. Výška rodičovského príspevku v takomto prípade je 1 200.- Sk mesačne. Vytvárajú sa tak podmienky pre možnosť optimálneho zosúladenia rodičovskej  a profesijnej role rodiča  a zároveň sa umožňuje rodičom starajúcim sa o dieťa v útlom veku  zvoliť si tú formu podpory, ktorá v danom čase najviac rodine vyhovuje. Zákon podporuje aj možnosť súbežného využitia rodičovskej dovolenky oboch rodičov, pričom do veku troch mesiacov od narodenia dieťaťa vzniká za obdobie jedného mesiaca pri súbežnej starostlivosti oboch rodičov o to isté dieťa nárok na rodičovský príspevok druhému rodičovi vo výške 1 200.- Sk. Zákon stanovil jediného platiteľa rodičovského príspevku – miestny orgán štátnej správy, v súčasnosti je to okresný úrad odbor sociálnych vecí, čím sa vytvorili podmienky pre kontrolu účelného využívania tejto štátnej sociálnej dávky a znížilo sa riziko jej neoprávneného vyplácania. 
 
3.  Na uľahčenie návratu žien a mužov, ktorí sa  starali o deti a odkázaných členov rodiny  na trh práce,  prispel v roku 2003 NÚP realizáciou rekvalifikačných kurzov. Rekvalifikáciu absolvovalo mesačne priemerne 1 962 evidovaných nezamestnaných žien, čo predstavovalo 64,8 % z celkového mesačného priemerného počtu evidovaných nezamestnaných v rekvalifikácii. Išlo o rekvalifikačné kurzy, ktorých  sa zúčastnili prevažne ženy po materskej dovolenke, ženy s nízkymi kvalifikačnými a vzdelanostnými predpokladmi alebo bez vzdelania.  
V roku 2003 NÚP podporoval Program individualizovaných služieb  zamestnanosti program zamestnanosti, v rámci ktorého 3 projekty boli zamerané na aktivizáciu evidovaných nezamestnaných žien po materskej dovolenke. Tieto projekty vychádzali z regionálnych potrieb a zúčastnilo sa ich priemerne 233 evidovaných nezamestnaných žien po materskej dovolenke. 
	Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania realizovala v roku 2003 Program poradenstva a vzdelávania pre vybrané skupiny záujemcov o podnikanie, ktorý bol realizovaný prostredníctvom inštitucionálnej siete Regionálnych a podnikateľských informačných centier. Medzi cieľovými skupinami boli aj evidované nezamestnané ženy a ženy v domácnosti, ktoré ešte nezačali podnikať.
Zákonom č. 210/2003 Z. z. sa novelizoval Zákonník práce s účinnosťou od 1.7.2003, ktorý  vytvoril širší priestor na využívanie moderných foriem organizácie práce v SR, ktoré môžu byť využité pri zosúlaďovaní pracovného a rodinného života.. Napriek tomu sa tieto formy v podmienkach SR málo využívajú. Práca vykonávaná doma sa sleduje len v rámci výberového zisťovania pracovných síl. Podľa výsledkov z  výberového zisťovania pracovných síl v roku 2003 uvedenú formu zamestnania využívalo cca 2,7 % z celkového počtu pracujúcich v SR. Minimálne sa využíva práca na kratší pracovný čas. 
Z konkrétnych aktivít:  Únia Materských centier uskutočňuje stretnutia matiek na materskej dovolenke. Okresný úrad  práce v Čadci organizoval v roku 2003 20 rekvalifikačných kurzov, ktorých  sa zúčastnilo 101 žien. V máji až júni 2003 sa zúčastnilo 24 žien projektu Okresného úradu práce Bardejov  „Príprava žien po materskej dovolenke pre návrat do zamestnania“.   
SOP Ľudské zdroje v rámci opatrenia 1.2. „Uľahčenie vstupu a návratu uchádzačov o zamestnanie na trh práce s osobitným dôrazom na znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie“ prostredníctvom podpory tvorby pracovných miest a samostatnej zárobkovej činnosti. Toto opatrenie je zamerané na  cieľové skupiny  uchádzačov o zamestnanie s dôrazom na znevýhodnené skupiny na trhu práce, najmä z hľadiska uvedeného dokumentu :
a) osoby, ktoré nevykonávali zárobkovú činnosť ani sa nepripravovali na povolanie v rámci sústavnej prípravy na povolanie alebo v systéme ďalšieho vzdelávania z dôvodu, že nemohli zosúladiť pracovné povinnosti s plnením rodičovských povinností,
b) osamelé osoby starajúce sa o dieťa do desať rokov veku
Opatrenie 2.1 Zlepšenie zamestnateľnosti skupín ohrozených sociálnym vylúčením. sa zameriava na marginalizované skupiny alebo skupiny ohrozené marginalizáciou a sociálnym vylúčením. Patria sem najmä dlhodobo nezamestnaní, znevýhodnené skupiny nezamestnaných, osamelí rodičia, ženy po materskej dovolenke.

 4.    K 1.1. 2004  sa   prídavok na dieťa zvýšil na 500.- Sk na každé dieťa  bez ohľadu na vek dieťaťa a príjem rodiny. V oblasti dane z príjmov bol zavedený nový nástroj - daňový bonus  vo výške 400.- Sk na každé dieťa,  prostredníctvom ktorého štát tiež pomáha rodičom s nezaopatrenými deťmi v prípade splnenia príjmových podmienok podľa zákona 595/2003 Z.z. o daniach z príjmov.  Nadobudnutím účinnosti zákona č.599/2003 Z.z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa výrazne posilnil prvok vlastnej participácie občana a jeho rodiny na riešení stavu hmotnej núdze.  
Výnos MPSVR  SR z 20. apríla 2004 č. 1757/04-II/1 o poskytovaní dotácie  na výkon  osobitného príjemcu  umožňuje poskytnutie dávky v hmotnej núdzi a príspevok k dávke  v hmotnej núdzi, dotácie na stravu pre dieťa  a dotácie na školské potreby pre dieťa  v hmotnej núdzi. Uvedeným výnosom sa umožňuje zriaďovateľovi základných škôl a predškolských zariadení poskytovať dotáciu na stravu a školské potreby tým deťom, ktoré žijú v rodinách odkázaných na pomoc v hmotnej núdzi.
 MPSVR SR podľa zákona č. 638/2002 Z. z., ktorým sa mení zákon č. 245/2002 Z. z.  o náhradnom výživnom a Fonde náhradného výživného, je orgánom príslušným na rozhodnutie o náhradnom výživnom.  
Podľa § 1 ods. zákona 638/2002 Z. z. sa zrušuje Fond náhradného výživného a  dňom zrušenia fondu prechádzajú práva a povinnosti fondu ako aj pohľadávky a záväzky z fondu, na Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Podľa § 2 ods. zákona 638/2002 Z. z konanie o vyplatenie náhradného výživného, v ktorom nebolo právoplatne rozhodnuté do nadobudnutia účinnosti tohto zákona, sa dokončí podľa doterajších predpisov. Pri vyplácaní náhradného výživného sa postupuje podľa doterajších predpisov. V roku 2003 bolo vydané rozhodnutie o vyplácaní náhradného výživného 141 žiadateľom.  
	 	 
5. V roku 2003 v rámci tejto úlohy neboli prijaté žiadne nové opatrenia. K plneniu tejto úlohy prispieva  štátna sociálna dávka - príspevok rodičom, ktorým sa súčasne narodili tri deti alebo viac detí   alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili  dvojčatá.. Takýmto rodinám, ktorých  deti neprekročili vekovú hranicu 15 rokov sa v zmysle zákona č.235/1998 Z. z. poskytuje raz ročne  štátna sociálna dávka, prostredníctvom ktorej štát  prispieva na zvýšené výdavky, súvisiace so starostlivosťou o viac súčasne narodených deti. Podpora  viacdetných rodín sa  vzhľadom na hmotnoprávne podmienky poskytovania prídavkov na deti - nezávisle na ich počte a poradí  narodenia  a v závislosti od príjmu  rodiny, realizuje od roku 1994 aj prostredníctvom tejto štátnej sociálnej dávky.      

Princíp III. Vytvárať podmienky pre odstránenie ekonomických znevýhodnení, ktoré môžu viesť ku hmotnej núdzi žien

Opatrenia na riešenie:
1.	Pokračovať v monitorovaní a analýze relácie pracovných príjmov medzi pohlaviami a dôsledne  odstraňovať  príčiny rozdielnych príjmov za rovnakú prácu.
2.	Podporovať vytváranie takých  pracovných miest, pri ktorých je možné pracovať aj na skrátený pracovný úväzok.
3.	Presadzovať úhradu na základné dôchodkové poistenie platené štátom z výšky priemernej mzdy v období počas materskej dovolenky a ďalšej materskej dovolenky.
4.	Vytvárať možnosti pre daňové zvýhodnenia tých zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú ženy  s  deťmi do l5 rokov.
5.	Vytvárať podmienky pre  rozvoj  ekonomických aktivít žien, ich  samozamestnávanie, vznik  rodinných  podnikov, ako aj malých  a stredných  podnikov , a to najmä  zmenami  v oblasti  daňovej a úverovej  politiky  a  v oblasti poradenstva  a informatiky, ktoré  by zohľadnili  špecifiká  žien  pri uplatňovaní sa  v podnikaní.               

V čl. 1 a čl. 6 základných zásad a v § 13  zákona č.311/2001 Z. z. Zákonníka práce v znení neskorších predpisov je zakotvená zásada rovnakého zaobchádzania. Podľa uvedených ustanovení zamestnancom patria práva vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov bez akýchkoľvek obmedzení, priamej alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického  alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia .
Zamestnanec má právo v súvislosti s porušením práv a povinností vyplývajúcich z pracovnoprávneho vzťahu podať zamestnávateľovi sťažnosť, a zamestnávateľ je povinný na sťažnosť zamestnanca bez zbytočného odkladu odpovedať, vykonať nápravu, upustiť od takého konania a odstrániť jeho následky.
Zamestnanec, ktorý sa cíti poškodený na svojich právach, môže sa domáhať svojich práv priamo na súde vrátane primeranej náhrady nemajetkovej ujmy v peniazoch.  Dôkazné bremeno je na strane zamestnávateľa, ktorý  je povinný preukázať, že nedošlo k porušeniu princípu rovnakého zaobchádzania.  Zamestnávateľ nesmie zamestnanca postihovať alebo znevýhodňovať preto, že uplatňuje svoje práva vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov.
V § 13 ods. 3 zákona je ustanovený zákaz znižovania dôstojnosti zamestnancov na pracovisku. Aké správanie možno považovať za znižovanie dôstojnosti zamestnancov Zákonník práce nevymedzuje.  Možno sem zaradiť každé neprípustné správanie - nevhodné, urážlivé správanie slovné, fyzické i sexuálnej povahy.
V zákonoch Slovenskej republiky s poukazom na Ústavu SR a Zákonník práce je ustanovená rovnosť občanov a vylúčená akákoľvek diskriminácia.
Fyzické osoby majú právo na prácu a slobodnú voľbu zamestnania, na spravodlivé a uspokojivé  pracovné podmienky a na ochranu proti nezamestnanosti bez akýchkoľvek obmedzení a diskriminácie podľa pohlavia.
           Ženy majú právo na rovnaké postavenie v práci ako muži. V článku 6 Zákonníka práce je ustanovená zásada, že ženy a muži majú právo na rovnaké zaobchádzanie, ak ide o prístup k zamestnaniu a odmeňovaniu a pracovný postup, odborné vzdelávanie a o pracovné podmienky. Ženám sa zabezpečujú pracovné podmienky umožňujúce im účasť na práci s ohľadom na ich fyziologické predpoklady a s ohľadom  na ich spoločenskú funkciu v materstve a ženám a mužom s ohľadom na ich rodinné povinnosti pri výchove detí a starostlivosti o ne.

1.   Platná legislatívna úprava obsiahnutá v ustanovení § 119 ods. 3 Zákonníka práce zaručuje úplnú rovnosť podmienok odmeňovania mužov a žien vrátane nároku na rovnakú mzdu za výkon rovnakej práce. Vymedzením kritérií zložitosti, zodpovednosti, namáhavosti a podmienok výkonu práce uplatňovaných na hodnotenie práce sa nepriamo garantuje aj nárok mužov a žien na rovnakú mzdu za prácu rovnakej hodnoty.
Zákonník práce v prílohe obsahuje Charakteristiky stupňov náročnosti pracovných miest, ktorými sa ustanovujú stupne náročnosti práce v závislosti od hodnoty práce určenej podľa vyššie uvedených kritérií. Prostredníctvom charakteristík sa právne garantuje rovnaká spodná hranica nároku zamestnanca na mzdu za prácu, ktorá je zaradená do rovnakého stupňa náročnosti, t.j. ktorej sa prisudzuje rovnaká hodnota, a to každému zamestnancovi bez ohľadu na pohlavie. 
V druhom polroku 2003 bola do plánu NIP zaradená úloha č. 105/03 „Rovnosť odmeňovania mužov a žien za rovnakú prácu a prácu rovnakej kvality“. Kontroly sa zamerali najmä na dodržiavanie ustanovení § 13 ods. 1 a § 119 ods. 3 Zákonníka práce. Každý krajský inšpektorát práce vykonal 5 až 10 kontrol najmä v súkromnom sektore na základe porovnania rovnakých pracovných činností – pracovných miest obsadených mužmi a ženami v rámci jednotlivých profesií alebo funkcií na základe náhodného výberu podľa odvetví a počtu zamestnancov v zamestnávateľských subjektoch. Celkom bolo skontrolovaných 63 zamestnávateľských subjektov, s celkovým počtom zamestnancov 20 495. Najviac kontrol bolo vykonaných  v odvetví priemyselná výroba (v počte 28), hotely a reštaurácie       (v počte 9) a veľkoobchod a maloobchod (v počte 8).
Podľa záverov z tejto previerky NIP uvádza, že problematika rovnoprávnosti, ktorej  konkrétna kontrola je u nás pomerne nová, sa kontrolami dostáva do povedomia zamestnávateľov a zamestnancov.  Kontrolami boli zistené 2 prípady, ktoré bolo možné jednoznačne kvalifikovať ako diskrimináciu v rovnosti odmeňovania a to v jednom zamestnávateľskom subjekte. Zamestnanci pri rozhovoroch nepoukázali na existenciu diskriminácie. Rozdiely boli zistené z písomných dokumentov o mzde. Ďalšie rozdiely sa dajú zistiť v pohyblivých a nemerateľných zložkách mzdy, ktorých výška je určovaná osobným pocitom hodnotiaceho vedúceho. Celkovo konštatovali, že dané legislatívne prostredie, ale aj reálna situácia u zamestnávateľov nedáva orgánom inšpekcie práce dostatočný priestor pre odhaľovanie, ale najmä preukazovanie prejavov diskriminácie v danej oblasti. Nenárokovateľné zložky mzdy vo vzťahu k hodnoteniu výkonnosti zamestnanca a jeho pracovných výsledkov umožňujú zamestnávateľovi dostatočne zdôvodniť svoje rozhodnutia v oblasti odmeňovania. Posudzovanie týchto otázok je výlučne v kompetencii zamestnávateľa. Z tohoto pohľadu je kontrolná činnosť orgánov inšpekcie práce málo účinná, s nízkou efektívnosťou. V tejto oblasti chýbajú efektívne indikátory hodnotenia.
V novembri 2003 vydal v rámci informatívnych správ ŠÚ SR správu: „Úplné náklady práce a mzdy podľa pohlavia, veku, vzdelania a povolania“. Podľa tejto správy na mzdové rozdiely vzhľadom na pohlavie vplývajú mnohé príčiny objektívneho a subjektívneho charakteru (napríklad množstvo odpracovaného času, nadčasov, zastúpenie mužov a  žien vo vedúcich funkciách, vplyv veku, vzdelania, regiónu, povolania). Napriek tomu, že dochádza k zvýšeniu počtu zamestnaných žien a súčasne k rastu ich miezd,  priemerná mesačná mzda žien sa stále nachádza výrazne pod hladinou mzdy mužov. Mzda mužov dosiahla 16 899 Sk a mzda žien 12 125 Sk. Rozdiel priemernej mesačnej mzdy v SR medzi pohlaviami v roku 2002 je v absolútnom vyjadrení 4 774 Sk v neprospech žien. Mzdy žien predstavujú v priemere 71, 7 % miezd mužov. Mzda žien sa nachádza o 16,9 % pod celoslovenským priemerom, zatiaľ čo mzda mužov prevyšuje priemer za SR o 15,8 %. 
Diferenciácia v odmeňovaní sa najvýraznejšie prejavuje podľa povolaní, resp. zamestnaní vyžadujúcich odlišnú náročnosť na kvalifikáciu zamestnanca, zložitosť práce a zodpovednosť za vykonanú prácu.  Z výsledkov zisťovania vyplýva, že riadiaca, tvorivá a vysoko kvalifikovaná práca získava stále vyššiu cenu ako rutinná a pomocná práca. V priemere zákonodarcovia, vedúci a riadiaci zamestnanci dosahujú skoro trojnásobok mzdy administratívneho zamestnanca, kvalifikovaný robotník má viac ako 1,6 - násobok mzdy pomocného a nekvalifikovaného robotníka. Viac ako 
15 000.- Sk zarába 29,4 % zamestnancov (39,6 % mužov a 18,6 % žien).
Mzdovú úroveň zamestnancov významne ovplyvňuje vek a dosiahnutý stupeň vzdelania. Z hľadiska veku možno konštatovať rast miezd so zvyšujúcim sa vekom zamestnancov. Všetky rozdiely v odmeňovaní vo vzťahu k veku sú v prospech mužov. Najmenšie rozdiely sú zistené vo vekovej kategórii do 20 rokov, v ktorej mzda žien dosiahla 88,8 % mzdy mužov. Viditeľné rozdiely sa prejavujú vo vekových kategóriách od 35 do 39 rokov, kde mzda žien dosahuje 66,3 % mzdy mužov a od 30 do 34 rokov so 66,9 % podielom mzdy žien zo mzdy mužov. V ďalších vekových kategóriách dochádza k postupnému, aj keď len čiastočnému vyrovnávaniu priemerných mesačných miezd žien a mužov. Vo vekovej kategórii 60 a viac rokov nastáva opäť nárast mzdového rozdielu a ženy zarábajú len 65,5 % priemernej hrubej mzdy mužov. Tieto výkyvy súvisia s postavením žien na trhu práce. Na celkové mzdové rozdiely mužov a žien vplývajú zakorenené predsudky o vhodnosti mužov a žien vykonávať určité práce (funkcie), postup v zamestnaní a participácia na vedúcich funkciách, materské a rodičovské povinnosti. 
  Z regionálneho hľadiska najmenšie rozdiely v mzdách žien a mužov sú v Prešovskom kraji, kde mzda žien dosahuje 78,3 % mzdy mužov. Najväčšie rozdiely v mzdách sú v Košickom kraji, v ktorom ženy zarábajú 67 % mzdy mužov.
               
2.  Celková pozitívna politika zamestnanosti v SR v roku 2003 prispela k tvorbe nových pracovných miest, čo sa odrazilo v celkovom raste zamestnanosti  (celkovo sa v roku 2003 zvýšila zamestnanosť v SR  medziročne o 37, 6 tis. osôb). Súčasne sa v  záujme rozširovania nových flexibilných foriem organizácie pracovného času vykonali výrazné zmeny v Zákonníku práce. Od 1. 7. 2003 sa zákonom č. 210/2003 novelizoval Zákonník práce. Účelom tejto novely Zákonníka práce bolo okrem iného zabezpečiť väčšiu flexibilitu pracovnoprávnych vzťahov. Novela odstraňuje doterajší administratívny zásah iných inštitúcií  do pracovnoprávnych vzťahov pri niektorých právnych inštitútoch, a tým sa zjednodušuje  aplikácia zákona v praxi.
 	Napriek tomu, ani v roku 2003 nenastal  výrazný pozitívny  posun v oblasti  využívania flexibilných foriem zamestnávania.  Len v minimálnej miere sa využíva práca na kratší pracovný čas. V roku 2003 uvedenú formu zamestnávania využívalo len 2,4 % z celkového počtu pracujúcich v SR (v roku 2001 uvedenú formu zamestnávania využívalo len 2,3 % z celkového počtu pracujúcich v SR a v roku 2002 to bolo len 1,9 %). Už tradične vo väčšej miere je táto forma využívaná ženami (3,8 % z počtu pracujúcich žien oproti 1,3 % z celkového počtu pracujúcich mužov). Naďalej najčastejším dôvodom na prácu na kratší pracovný čas boli zdravotné dôvody (v roku 2003 to bolo cca 31,6 % z celkového počtu pracujúcich na kratší pracovný čas) a že práca na kratší pracovný čas im vyhovuje (v roku 2003 to bolo cca 25,3 % z celkového počtu pracujúcich na kratší pracovný čas).  U žien, na rozdiel od mužov, výraznejšie prevládal aj dôvod, že si nemohli nájsť vhodné zamestnanie na plný pracovný čas, alebo z iniciatívy zamestnávateľa, čím sa zvyšuje podiel tzv. podzamestnaných osôb (osoby, ktoré v sledovanom týždni nedobrovoľne pracovali na kratší pracovný čas) na celkovom počte pracujúcich na kratší pracovný čas, ako aj na celkovom počte pracujúcich v SR. V roku 2003 takýchto osôb bolo v rámci celkovej zamestnanosti  0,7 % a v rámci osôb pracujúcich na kratší pracovný čas 27,6 % a u žien tento podiel predstavoval 1,4 % resp. 36,4 %.
Uvedená forma zamestnávania je najviac využívaná osobami vo veku 24-49 rokov a to u oboch pohlaví (v priemere 53,2 % z celkového počtu pracujúcich na  kratší pracovný čas a u žien to bolo až 58,5 %  oproti 40 % u mužov),  a to najmä v odvetviach tretieho  sektoru.  
 
 3.  Podľa § 128 ods. 5 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov štát platí poistené na starobné poistenie a na invalidné postenie za fyzickú osobu, ktorá sa osobne a celodenne stará o dieťa do šiestich rokov jeho veku alebo o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným  stavom do siedmich rokov jeho veku. Vymeriavací základ štátu, z ktorého sa platí toto poistné  (§ 138 ods.19 a 20) je za tieto osoby 60% a 70%  priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky za príslušný kalendárny rok.

4. V otázke daňového zvýhodnenia zamestnávateľov, vytvárajúcich pracovné miesta pre ženy s deťmi do 15 rokov sa podľa vyjadrenia MF SR neplánuje navrhnúť osobitné opatrenia.

5. Mimovládna organizácia Združenie žien v podnikaní organizovalo v roku 2003 školenie pre ženy po materskej dovolenke v kurzoch: „Počítačová gramotnosť a Základy podnikania“, spolu 4 kurzy po 15 žien z lokalít Poprad, Prešov v rámci projektu „Dieťa nie je prekážkou - alebo návrat žien po materskej dovolenke do pracovného procesu“ s cieľom zamestnania žien alebo začatia podnikania. V decembri 2003 uvedené Združenie žien v podnikaní v spolupráci s MPSVR SR uskutočnilo seminár „Podnikanie žien - Štrukturálne fondy - rovnosť príležitostí“ pre podnikateľky. Počas roka bolo poskytované poradenstvo (osobne, cez telefón, prostredníctvom PC - elektronicky, e- mailom a listami) v otázkach súvisiacich s podnikaním žien. Začínajúcim podnikateľkám boli raz za mesiac vyhradené dni pre poskytovanie pomoci v rámci tímu odborníkov v spolupráci s TV Markíza pod názvom „Podnikavé dievčatá - prišiel váš čas“. Do tohto projektu sa zapojilo do 400 žien rôznej vekovej kategórie.  Združenie žien v podnikaní spolupracuje pravidelne s týždenníkom Profesia, ktorý predstavuje aj úspešné podnikateľky. .
Neinvestičný fond Ženy Kysúc zorganizoval v roku 2003 motivačný kurz v oblasti podnikania pre ženy. V rámci poradenskej činnosti poskytoval Okresný úrad práce v Poprade poradenskú činnosť v Klube práce a psychologické a preventívne poradenstvo. Realizoval sa projekt  „Príprava na podnikanie - brána k Vášmu úspechu“. Z 30 účastníkov bolo 15 žien.
V okrese Nové Zámky uskutočnili projekt z grantovej schémy PHARE CBC – rozvoj ľudských zdrojov, ktorého cieľom bolo získanie Európskeho jazykového certifikátu a Európskeho počítačového pasu. Projekt bol predovšetkým zameraný na zvýšenie kvalifikácie krátkodobo a dlhodobo nezamestnaných, obyvateľov dedín a žien po materskej dovolenke.
V Národnom rozvojovom pláne, ktorý vypracovalo Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR je v rámci kapitoly „Súlad stratégie s politikami“ rozpracovaná časť „Odstránenie nerovnosti a zavedenie rovnosti medzi mužmi a ženami“. V tejto časti je podrobne analyzovaný súlad legislatívy SR so smernicami EÚ. 
Problematika vytvárania rovnakých podmienok pre rozvoj ekonomických aktivít žien je zakotvená v zákone č. 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja v § 2, písm. e) „partnerstvo je aktívna spolupráca sociálno-ekonomických partnerov na príprave, uskutočňovaní, monitorovaní a hodnotení programových dokumentov, s prihliadnutím na potrebu podporovať rovnoprávnosť mužov a žien“ a tiež v § 3, ods.2, písm. b) „rozvoj ľudských zdrojov s cieľom dosahovať rovnováhu vo vývoji a dopytu a ponuky na regionálnom trhu práce a vytvárať rovnosť pracovných príležitostí pre mužov a ženy“.   
Prostredníctvom operačného programu Základná infraštruktúra v rámci priority 3 – Lokálna infraštruktúra, sa pri príprave projektov venuje osobitná pozornosť aj zabezpečeniu rovnosti príležitostí mužov a žien. Žiadateľ je povinný v projekte uviesť, akým spôsobom projekt prispieva k zamestnanosti žien, resp. jeden zo základných ukazovateľov výsledkov projektu je počet novovytvorených pracovných miest obsadených ženami. Podobne vo svojich opatreniach dodržiava jednotný programovací dokument pre Cieľ 2 jednu z hlavných priorít Európskej únie „rovnosť príležitostí mužov a žien“.
Vzdelávanie v oblasti podnikania a samostatnej zárobkovej činnosti je prostredníctvom Národnej agentúry pre rozvoj malého a stredného podnikania (NARMSP) podporované aj sieťou 9 Centier prvého kontaktu. Centrá prvého kontaktu (CPK) zabezpečujú ľahký prístup podnikateľov k potrebným poradenským a informačným službám. Hlavným poslaním CPK je poskytovanými službami prispieť k zlepšeniu podnikateľskej klímy a štruktúry podnikateľských subjektov v regióne, aktívnou politikou podporiť vytváranie nových pracovných príležitostí a prostredníctvom poradenských a informačných služieb zvýšiť konkurencieschopnosť malých a stredných podnikov v regióne na európsku úroveň. Vzhľadom na to, že ženy väčšinou podnikajú v oblasti malého a stredného podnikania, služby v tejto oblasti sa ich najviac dotýkajú.
 	Ďalším rozvojovým zámerom v tejto oblasti je Schéma podpory poradenstva a vzdelávania pre malých a stredných podnikateľov, ktorej cieľom je zvýšiť vedomostný potenciál malých a stredných podnikateľov a sprístupniť aktuálne informácie v oblasti podnikania. 
	Ďalšou schémou na podporu začínajúcich malých podnikateľov je aktualizácia príspevkového programu ŠTART 2000. Predmetom schémy je poskytovanie pomoci de minimis formou finančnej podpory  projektov začínajúcich malých podnikateľov v regiónoch, kde podiel HDP nedosahuje 75 % hodnoty HDP na obyvateľa EÚ. Cieľom je podpora využitia progresívnej technológie. Pomoc je určená na projekty, ktoré sú zamerané na priemyselnú výrobu, remeselnú výrobu alebo na činnosti, ktoré pomáhajú rozvoju služieb priemyselnej povahy.
	Sieť centier pre podnikateľov v súčasnej dobe pozostáva z 13 Regionálnych poradenských a informačných centier (RPIC), 5 Podnikateľských a inovačných centier (BIC), 9 Centier prvého kontaktu (CPK) a 3 Podnikateľských inkubátorov (PI) (ďalších 5 vo výstavbe). Poslaním poradenských centier pre podnikateľov je podpora rozvoja malých a stredných podnikov v príslušných regiónoch Slovenska prostredníctvom poskytovania komplexného informačného, poradenského servisu a vzdelávacích programov. Klientmi RPIC/BIC/CPK/PI sú nielen malí a strední podnikatelia, ale aj tí, ktorí chcú s podnikaním ešte len začať.
	Agentúra pre rozvoj vidieka v roku 2003 zamerala svoju činnosť na povzbudenie záujmu o program SAPARD. Odberateľmi vzdelávacích aktivít boli predovšetkým podnikatelia a podnikateľky v oblasti vidieckej turistiky. V jednotlivých mikroregiónoch sa realizovali hromadné konzultácie k programu SAPARD osobitne pre ženy podnikateľky.  Bol pripravený projekt „Podnikateľky a podnikatelia na vidieku“, ktorého cieľom je zvýšiť prístup žien k informáciám a úverom za prístupné úrokové miery a tak zvýšiť kapacitu ich podnikov, ekonomickú nezávislosť, pripraviť účastníčky a bankový sektor na uspokojenie budúcich finančných požiadaviek v rámci tradičného bankového systému

Princíp IV. Formovať verejnú mienku k rešpektovaniu rovnoprávnosti žien a mužov
A. v systéme školského  vzdelávania
B. prostredníctvom masmédií
Opatrenia na riešenie:
A. V systéme školského vzdelávania navrhujeme:
1.	Venovať zvýšenú pozornosť výchove dievčat a chlapcov k hodnotám prosociálnosti, ku kultúrnej komunikácii, k úcte voči rodinným hodnotám.
2.	Presadzovať výchovu ku kritickému mysleniu a k selektívnemu používaniu masmédií, najmä elektronických.
3.	Do učebných osnov základných škôl vhodnou formou a s ohľadom na vek žiakov zaviesť preventívne protidrogovú výchovu, vzdelávanie v oblasti zdravotnej prevencie a výchovu k manželstvu a rodičovstvu zamerať na hodnoty úcty k životu, od počatia po prirodzenú smrť ako prevenciu negatívnych sociálnych javov. 
4.	V rámci systému postgraduálneho štúdia, doškoľovacích kurzov, systému celoživotného vzdelávania prehĺbiť špecializáciu v oblasti sociálnej práce, zameranú na komunikáciu s obeťami a páchateľmi násilia.
B. prostredníctvom masmédií navrhujeme:
1.	Monitorovať  verejnoprávne  masmédia z hľadiska  objektívnosti, pravdivosti, vyváženosti a koordinácie informácií o otázkach  týkajúcich  sa postavenia  žien  v spoločnosti. 
2.	Presadzovať obmedzovanie prezentácie násilia v médiách a prispôsobenie programovej štruktúry a vysielacích časov s cieľom eliminácie násilia a  drogových závislostí.
3.	Sprostredkovať najdôležitejšie  informácie o záväzkoch, ktoré SR prevzala pri riešení postavenia žien v našej spoločnosti v súlade s medzinárodnými konvenciami.
4.	Uskutočniť výskum verejnej  mienky,  ktorý zabezpečí  vyhodnotenie  efektívnosti  masmediálnych projektov  garantovaných  vládou SR.
5.	Podporovať aktivity  médií, najmä verejnoprávnych, pri  zvyšovaní  občianskeho  sebauvedomovania  žien.
6.	Využívať  výsledky  národných  a medzinárodných  projektov a  informovať  o nich verejnosť s cieľom  zlepšiť  postavenie  ženy  v spoločnosti.

A. 
1.  V školských osnovách vo vzťahu k plneniu tohto opatrenia nenastala žiadna zmena. Opatrenie sa realizuje na všetkých stupňoch škôl, vrátane špeciálneho školstva a vo všetkých formách štúdia prostredníctvom učebných osnov viacerých predmetov, najmä v občianskej, etickej a náboženskej výchove, v spoločensko-vedných predmetoch, ale aj na hodinách biológie a prírodopisu. V predmete etická výchova je uvedená problematika obsiahnutá v témach „Prosociálne správanie ako vedomé vytváranie dobrých vzťahov“, „Zdravá a nesprávna kritickosť“, „Práva a povinnosti členov rodiny“ a „Dobré vzťahy v rodine“. V predmetoch náuka o spoločnosti a občianska náuka v témach „Rodina ako sociálna skupina, jej funkcie, súčasné problémy a ohrozenie“, „Žena v spoločnosti, jej rola v súčasnosti“, „Manželský zväzok a jeho súčasné problémy“,  „Spoločenstvá detí a mládeže a vzťahy medzi nimi“. 
 
2. S problematikou kritického myslenia a masmediálnej výchovy sa žiaci oboznamujú prvýkrát  v predmete etická výchova v 9. ročníku ZŠ v tematickom celku „Masmediálne vplyvy“, na stredných školách v predmete etická výchova a v základoch sociológie a politológie v rámci tém „Etické hodnoty súťaživosti a spolupráce“, pravidlá „fair play“, televízia, výchova kritického diváka.
 
3. Výchova k manželstvu a rodičovstvu podľa vyjadrenia MŠ SR vychádza z potrieb dospievajúcich dievčat a chlapcov v závislosti na ich veku a štádiách ich sexuálneho vývinu. Efektívnosť výchovy k manželstvu a rodičovstvu je podmienená jej obsahmi a cieľmi, rozmanitosťou a vhodnosťou aplikovaných metód a techník vo výchovnom procese. Všetky informácie, ktoré učiteľ žiakom sprostredkúva, zodpovedajú súčasnej úrovni vedeckého poznania a sú primerané veku z hľadiska biologického, psychického a sociálneho vývinu žiaka. V uvedenom prístupe sa explicitne neuvádza  výchova k rodovej rovnosti resp. snaha o narúšanie tradičných rodových stereotypov, je uvádzaná časť o rovnoprávnosti pohlaví.
Výchova k manželstvu a rodičovstvu je ucelený systém výchovy a vzdelávania žiakov, preto je chápaná ako integrálna súčasť vzdelávacieho procesu.  
Na 1. stupni ZŠ je obsah výchovy k manželstvu a rodičovstvu zameraný na utváranie základných vedomostí a zodpovedných postojov v súlade s vedeckými poznatkami a etickými normami. Táto problematika sa uplatňuje vo vyučovaní viacerých učebných predmetov, kľúčové postavenie má spoločenskovedné učivo prvouky. 
Obsah výchovy k manželstvu a rodičovstvu na 1. stupni ZŠ tvoria témy:
1.	Výchova v rodine
2.	Zásady zdravého života
3.	Negatívne dôsledky fajčenia, alkoholu a ďalších drog  na zdravie a správanie človeka
4.	Rovnoprávnosť pohlaví
5.	Vznik a vývoj ľudského tela
6.	Zmeny v organizme dieťaťa v období puberty
Na 2. stupni základnej školy je ťažisko vyučovania výchovy k manželstvu a rodičovstvu v predmetoch  etická a náboženská výchova. Učiteľ etickej výchovy dôsledne realizuje výchovu k manželstvu a rodičovstvu v súlade s učebnými osnovami etickej výchovy. Biologický aspekt výchovy k manželstvu a rodičovstvu sa realizuje v predmete prírodopis a spoločensko – občiansky aspekt v predmete občianska výchova. Pri vhodných témach sa aplikuje aj v iných učebných predmetoch (literárna výchova, telesná výchova). 
Obsah výchovy k manželstvu a rodičovstvu na 2. stupni ZŠ tvoria témy:
1.	Priateľstvo
2.	Kultivované dospievanie
3.	Anatómia a fyziológia rozmnožovacích orgánov
4.	Zodpovedný vzťah k sexualite
5.	Negatívny vplyv drogových závislostí na sexuálne a reprodukčné zdravie človeka
6.	Zásady bezpečného správania
Problematiku prípravy na manželstvo a rodičovstvo zabezpečuje taktiež Centrum poradensko-psychologických služieb pre jednotlivca, pár a rodinu (ďalej CPPS ) a jeho  územné a detašované pracoviská v rámci celej SR. Uvedená problematika bola realizovaná v rámci preventívno-výchovnej činnosti CPPS, ktorá  popri osobnostnej, partnerskej, rodinnej, rozvodovej a porozvodovej  problematike, problematike náhradnej rodinnej starostlivosti tvorila významnú časť zamerania činnosti CPPS. Celkovo bolo v r. 2003 zrealizovaných  443 prednášok,  730 besied  (vrátane 35 snúbeneckých besied ), 906  klubových podujatí, na ktorých sa zúčastnilo   39 428  účastníkov, z ktorých vyše 71 % tvorili deti a mládež a viac ako 50 % týchto podujatí malo cyklický , nie jednorázový charakter.

Podstatnú časť výchovy k pozitívnej životnej orientácii tvorí výchova k životu bez drog. Na školách pracujú koordinátori protidrogovej prevencie, ktorí usmerňujú aktivity pedagogických pracovníkov a žiakov. V oblasti realizácie projektov prevencie drogových závislostí postupujú podľa smerníc na hodnotenie drogovej prevencie, ktoré vydalo Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť a spolupracujú pri vytváraní databázy o preventívnych projektoch s Ústavom informácií a prognóz školstva. 
V roku 2003 realizovali pracoviská CPPS komplexný  program „Dieťa a rodina v centre prevencie závislosti II.“ , ktorý bol podporený z prostriedkov Protidrogového fondu a bol zameraný na viacero vzájomne prepojených aktivít, ako napríklad pokračovanie v systematickom vzdelávaní odborníkov CPPS pre oblasť poradenstva a terapie rodiny so závislým členom. V roku 2003 sa ukončil 5-ročný základný výcvik  a dvojročný supervízny výcvik pre skupinu odborníkov v krátkej systemickej terapii  podľa modelu V. Satirovej, realizovali sa dve supervízne stretnutia pre lektorov programu „Povedz to priamo“, dokončil  sa výcvik druhej skupiny lektorov tohto programu., realizovali sa odborné semináre: „Prevencia a zvládanie porúch párovej komunikácie rodičov so zreteľom na potreby a výchovu detí“, „Životné straty ako rizikový faktor vzniku drogových a iných závislostí „.
	V oblasti priamej realizácie preventívnych aktivít a programov pre verejnosť, deti a mládež, rizikové a ohrozené  skupiny  sa uskutočnili nasledovné aktivity: program „ Ty a ja“ pre rizikové a ohrozené skupiny ( neúplné rodiny, rodiny so závislým členom, pre deti v detských domovoch, pre personál detských domovov, ďalej programy  pre osamelých ľudí a ľudí v krízových životných situáciách, „Osamelí rodičia s deťmi“ – „Zdravá rodina - oáza bezpečia pre deti“ zamerané na  prevenciu závislostí v neúplných rodinách, „Rodičia v prospech detí“, „Vzájomné porozumenie a akceptácia – prevencia závislosti v pestúnskych rodinách“, programy pre mládež a deti ZŠ a SŠ „Priatelia buďme“, „Pripravení na život?“, Cestu životom si môžeš riadiť sám“, rovesnícke programy „Zdravý život“, PEER výcvik pre sieť ZŠ“. Medzi najúspešnejšie a najrozšírenejšie programy  patril   program „Povedz to priamo“ (realizovaný pre 18 skupín detí a mládeže), programy pre detské domovy: „Dnes a zajtra“, „Príprava dospievajúcej mládeže v DD – primárna prevencia“, „Príprava vychovávateľov a učiteľov DD  v oblasti primárnej prevencie závislostí.“, ako i klubové aktivity rovesníckych  programov (predovšetkým pracoviská prevencie – Banská Bystrica, Nové Zámky, ale aj Dunajská Streda, Senica a iné).
                  
4.   V rezorte MV SR sa oblasti komunikácie s obeťami a páchateľmi násilia venuje pozornosť v rámci odborného vzdelávania a prípravy policajtov v policajných školách. Problematika je zahrnutá v obsahu vzdelávania policajtov na úrovni stredných odborných škôl Policajného zboru a Akadémie Policajného zboru. Obsah prípravy v týchto školách je stabilný a nepodlieha častým zmenám. V roku 2003 sa v danej oblasti neuskutočnili také legislatívne zmeny, v súvislosti s ktorými by bolo nutné príslušné učebné dokumenty meniť 
Vo Vojenskej akadémii v Liptovskom Mikuláši v rámci predmetu Sociálna patológia v predmete Patológia rodiny sa prednáša o problematike týrania a zneužívania členov rodiny. Do plánu ďalšieho vzdelávania policajtov začlenil Inštitút ďalšieho vzdelávania Akadémie PZ nasledovné vzdelávacie a výcvikové akcie policajného manažmentu: „Domáce násilie, Polícia a dodržovanie ľudských práv, Zlepšenie výkonu policajnej služby vo vzťahu k rómskemu obyvateľstvu“. 

B.
1. Prijatím zákona č. 308/2000 Z. z. o vysielaní a retransmisii sa vytvoril priestor, ktorý zabezpečuje naplnenie potreby verejnosti na objektívne, pravdivé a vyvážené spravodajské informácie  vo všeobecnosti, bez ohľadu na ich obsahový charakter. Kým § 16 písm. b/ zaväzuje vysielateľa k objektívnym a nestranným informáciám v spravodajstve a aktuálnej publicistike (§ 39 ods. 6), § 16  písm. a/  tohto zákona vytvára predpoklad k pluralite názorov. Toto ustanovenie rozširuje v prípade STV a SRo § 18 ods. 1. Dohľad nad vyššie uvedenými povinnosťami má Rada pre vysielanie a retransmisiu. Rada je nezávislým orgánom verejnej správy, ktorého prvoradým poslaním je presadzovať záujmy verejnosti.  V zmysle § 4 zákona č. 308/2000 Z. z. je  primárnym poslaním Rady pre vysielanie a retransmisiu presadzovať záujmy verejnosti pri uplatňovaní práva na informácie, slobody prejavu a práva na prístup ku kultúrnym hodnotám a vzdelaniu, pričom dohliada na dodržiavanie právnych predpisov upravujúcich vysielanie a retransmisiu. Rada pre vysielanie a retransmisiu sa v roku 2003  špecificky postavením žien nezaoberala.   

2.  Legislatívne je problematika násilia a drogových závislostí v elektronických médiách ošetrená § 19 a § 20 zákona č. 308/2000 Z. z., v reklame osobitne prostredníctvom regulácie reklamy na lieky – eliminácia drogových závislostí (napr. § 7 ods. 1 písm. a/ zákona č. 147/2001 Z. z. o reklame, § 33 ods. 4 zákona č. 308/2000 Z. z.) a eliminácia násilia napr. prostredníctvom § 3 ods. 4 písm. d/ zákona č. 147/2001 Z. z. Rada pre vysielanie a retransmisiu sa problematikou eliminácie násilia (tak fiktívneho ako i reálneho) v elektronických médiách zaoberá kontinuálne už od roku 1997. Od roku 2000 je táto oblasť pravidelne monitorovaná a vyhodnocovaná. Jej záujem je prevažne zameraný na deti a otázky prezentácie násilia na obrazovke, nie vzdelávaniu a prevencii napríklad násilia voči ženám a v rodinách. 
3.  V roku 2003 vláda SR nepristúpila k žiadnemu medzinárodnému dohovoru, ktorý by sa osobitne dotýkal problematiky postavenia žien v spoločnosti. Širšia diskusia v spoločnosti prebiehala v súvislosti s tzv. antidiskriminačným zákonom a volebným zákonom (otázka zavedenia kvót).
 
4. Výskum verejnej mienky v oblasti masmediálnych projektov, garantovaných vládou SR nemá  gestora a táto úloha nemôže byť vyhodnotená.

5. Slovenská knižnica pre nevidiacich Mateja Hrebendu sa snaží zvyšovať medzi svojimi čitateľmi povedomie o ženách a sebavedomie v ženách. V časopise Vierka v roku 2003 uverejnili napr. profily političiek (Indira Gándhíová, Alžbeta I., Madeleine Albrightová), herečiek (Vilma Jamnická, Sahar Bernhartová, Oľga Feldeková, Janka Guzová), výrazných osobností na poli vedy (onkologička Eva Siracká, očná lekárka Eva Gajdošová, jazykovedkyňa Mária Ivanová-Šalingová, kozmonautka Valentina Tereškovová), seriál o manželkách veľvyslancov na Slovensku a mnohé ďalšie. Ženami ako rovnocennými partnerkami vo vzťahovej oblasti sa v časopise Mladosť v roku 2003 zaoberala pravidelná rubrika Ty a ja.  
Rozvinula sa spolupráca odboru sociálnych vecí s lokálnou  televíziu TV Turiec a redakciou novín Nový Život Turca v šírení osvety.

6. Projekt  „Podpora účasti žien vo verejnom a politickom živote na Slovensku“,  podporený vládou Holandského kráľovstva v rámci programu MATRA mal za  cieľ dosiahnuť zvýšenie zastúpenia žien a mužov vo verejnom živote a v politike za spolupráce mimovládnych organizácií, štátnej správy a politických strán na národnej,   regionálnej a komunálnej úrovni.
Najzávažnejšie medializované  výstupy z projektu:
a) Vplyv projektu MATRA na jeho priame aktérky: priame zapojenie jednotlivých účastníčok projektu do politického a verejného  života: 
b) Vplyv projektu MATRA na zainteresované subjekty: 
1.	zviditeľnenie témy viac žien do politiky a to ako medzi reprezentantmi politických strán, štátnej správy i verejnosti  
2.	nárast záujmu  médií o prezentovanie   tejto problematiky v TV, v rozhlase i na stránkach novín a časopisov
3.	vyškolenie  skupiny  tréneriek, ktoré sú pripravené školiť budúce kandidátky pre voľby, trénerky, ktoré vedia  organizovať kampane, verejné diskusie, lobovať a cielene smerovať k narúšaniu rodových stereotypov
4.	vyškolenie  žien, ktoré v budúcnosti s veľkou pravdepodobnosťou vstúpia do politiky, resp. budú tomuto procesu nápomocné
c) Vplyv projektu MATRA na širšiu spoločnosť: projekt znamená dôležitú etapu v procese nevyhnutného vývoja  smerujúceho k výraznej participácii žien na rozhodovaní v spoločnosti.

Princíp V.  Vytvárať podmienky pre ochranu a posilnenie zdravia žien 
Opatrenia na riešenie:
1.	Na základe  demografických  a zdravotných  štatistík vypracúvať  analýzy  o  zdravotnom  stave  žien  v SR.
2.	Pôsobiť  na verejnú mienku v tom zmysle, že na pravidelné lekárske  prehliadky  zamerané  na  onkologické  a  kardiologické  vyšetrenie  majú ženy   zo zákona  právny  nárok.
3.	Osobitne  sa zaoberať prevenciou  a liečbou  drogových  závislostí žien vzhľadom  na ich materskú funkciu.
4.	Vytvárať  možnosti  na  širšie  využitie  rozvoja  voľnočasových  aktivít  žien,  najmä  v oblasti  športu.
5.	V rámci  štátnej rodinnej politiky  aplikovať  ucelený  systém  nepriamych  opatrení  na podporu  pôrodnosti a zdravého vývoja  populácie  vrátane  sociálnych  a výchovných opatrení.
6.	Podporovať  zriaďovanie  centier  služieb  pre rodiny  s malými deťmi, ktoré  vyžadujú celodennú  starostlivosť  a  centrá  služieb pre  ochranu  a poradenstvo  žien  v staršom veku.
7.	Vytvárať priestor pre realizáciu laktačného programu a programu zdravej výživy detí.
8. Venovať osobitnú pozornosť podpore a ochrane záujmov a potrieb dieťaťa, najmä dievčat,   v programoch zabezpečujúcich výživu a zdravie.

1. Ústav zdravotníckych informácií a štatistiky vydáva publikáciu Starostlivosť o ženu, ktorá obsahuje spracované ukazovatele a vývojové rady vybraných údajov z ročných štatistických zisťovaní o činnosti gynekologických ambulancií a gynekologicko-pôrodníckej starostlivosti. Spracované výsledky jednotlivých štatistických zisťovaní sú pravidelne uverejňované v publikáciách edície Zdravotnícka štatistika. Analýzy o zdravotnom stave žien sa vyhodnocujú v rámci krajov a sumárne za celé Slovensko. Na základe analýzy výsledkov sa prijímajú opatrenia vedúce k zlepšovaniu zdravotného stavu žien v SR.
 	Podrobnú analýzu zdravotného stavu žien zaslalo MV SR - počet prípadov práceneschopností žien - policajtiek v roku 2003 bol o 75 prípadov vyšší ako v roku 2002. Negatívny vývoj pracovnej neschopnosti sa veľmi výrazne prejavil vo všetkých hodnotených štatistických ukazovateľoch chorobnosti žien - policajtiek. Priemerné percento PN u žien - policajtiek dosiahlo 4,46 %, čo je o 1,20 % viac ako celkové  percento pracovnej  neschopnosti policajtov. Aj v roku 2003 podobne ako aj v predchádzajúcich rokoch veľmi nepriaznivá situácia je aj naďalej hlavne v Košickom kraji, kde dosiahli percento PN až 7,93 %.  
 
2. Pri každom Štátnom zdravotnom ústave boli zriadené základné poradne na podporu zdravia, sú zriaďované aj nadstavbové špecializované odborné poradne, ktoré sa orientujú na zvládanie známych rizikových faktorov životného štýlu. V okresoch ostáva naďalej problémom získať záujem niektorých skupín žien o preventívne vyšetrenia, vo viacerých prípadoch sa problém rieši v rámci projektov v spolupráci s MVO. 	 
Kontrola dodržiavania výkonu preventívnych lekárskych prehliadok žien v pracovnom procese sa uskutočňuje v rámci štátneho zdravotníckeho dozoru nad pracoviskami začlenenými do systému zdravotníckej prevencie. Stupeň ohrozenia zdravia pracovnými vplyvmi je monitorovaný prostredníctvom siete Štátnych zdravotných ústavov, na základe čoho je ďalej organizovaný výkon cielene zameraných preventívnych lekárskych prehliadok  žien. V oblasti primárnej zdravotnej starostlivosti je hlavná činnosť zameraná na preventívnu a dispenzárnu starostlivosť praktických lekárov a lekárov v odbore gynekológia a pôrodníctvo, v oblasti sekundárnej zdravotnej starostlivosti na realizovanie kardiovaskulárneho programu, onkologického programu a rozvoja starostlivosti o matku a dieťa. V rámci liečebno-preventívnej starostlivosti spočíva veľká časť starostlivosti o ženy na gynekologických ambulanciách primárneho kontaktu a v nadväznosti na ne na gynekologicko-pôrodníckom oddelení NsP a  špecializovaných ambulanciách. Na základe zákona 98/1995 v znení neskorších doplnkov je všetkým ženám od 21 roku života vykonávaná jedenkrát ročne preventívna gynekologická prehliadka, v prípade potreby sú na základe uvedeného zákona ženy dispenzarizované a predvolávané na ďalšie sledovanie. V rámci prenatálnej starostlivosti je sledovaná každá tehotná žena.   
V oblasti problematiky kardiovaskulárnych ochorení sú zachytávané rizikové pacientky počas gravidity pravidelným sledovaním pri užívaní hormonálnej antikoncepcie a pri  hormonálnej substitučnej liečbe v menopauze a sú ďalej sledované v spolupráci s internými ambulanciami.  V prípade, že sa pacientka nedostaví na preventívnu prehliadku sama, je pozývaná písomnou formou gynekológom, s ktorým má podpísanú dohodu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Počty preventívnych gynekologických prehliadok majú každoročne stúpajúcu tendenciu. 
Z konkrétnych aktivít:
Trenčiansky samosprávny kraj - v okrese Prievidza sa v rámci projektu Dni zdravia uskutočnila  vzdelávacia aktivita formou prednášok a konzultácií  vo viacerých obciach regiónu.
V roku 2003 vytvoril Štátny zdravotnícky ústav Poradenské centrum zdravotnej výchovy a podpory zdravia, ktorého súčasťou je aj Poradňa na ochranu a podporu zdravia pri práci v Starej Ľubovni. 

3.  V rámci prenatálnej starostlivosti sú drogovo závislé ženy aktívne vyhľadávané, ich prípady sú konzultované s Centrom pre drogové závislosti a na základe odporučenia centier aj liečené. Každoročne v rámci celoslovenskej analýzy sa vyhodnocujú počty drogovo  závislých  rodičiek. 
Zdravotnícki pracovníci, ktorí pracujú v primárnej zdravotnej starostlivosti a najmä v špecializovanej zdravotnej starostlivosti odboru drogových závislostí, vykonávajú osvetovú prácu v rámci centier pre liečbu drogových závislostí. V  primárnej prevencii vykonávajú osvetu medzi mladými aj so špeciálnym obsahovým zameraním na riziká užívania drog u dievčat z hľadiska ich role matky. V liečbe pacientiek s už existujúcou závislosťou od drog ale aj od alkoholu sa venujú v rámci poradenstva a psychoterapie špeciálne témy na problematiku sexuálneho života, reprodukčného zdravia  a  role matky. Pri dosahovanej aktuálne vysokej efektivite liečby drogových závislostí v špecializovaných zariadeniach v SR sa väčšina z drogovo závislých žien vracia k zdravému spôsobu života, stávajú sa zodpovednými matkami.
Ženy so závislosťou v prípade požiadania o odvykaciu liečbu sú v čo najkratšom možnom čase do tejto liečby zaraďované bez čakacích dôb a poradovníkov, výnimočne s krátkou iba niekoľkodňovou čakacou dobou na zahájenie intenzívnej lôžkovej liečby. V ohľade dostupnosti odvykacej liečby pre ženy patrí zdravotníctvo v SR k špičkovým v rámci Európy.  
Realizoval sa projekt „Vzdelávanie v podpore zdravia“ formou špecializačného inovačného štúdia. V rámci vzdelávacích aktivít sa poskytli účastníkom, ktorými boli zväčša ženy (učiteľky a zdravotnícke pracovníčky) informácie o zdravom životnom štýle, o rôznych formách drogových závislostí, ich prevencii a liečbe, o význame športovania, správnej výžive, čo má vplyv aj na prevenciu nádorových ochorení, o výchove k manželstvu a rodičovstvu a i. Na pomoc frekventantom tohto štúdia sa vydala odborno-metodická príručka Zdravie učiteľov, ktorá obsahuje materiál o prevencii v podpore telesného a duševného zdravia. Nachádzajú sa v nej odborné informácie, konkrétne príklady a rady na podporu zdravia učiteľskej verejnosti.
 	MPSVR  SR participovalo na realizácii Programu vzdelávania profesionálov z oblasti redukcie dopytu po drogách (DRSTP II), v rámci ktorého bola pozornosť venovaná i špecifickej starostlivosti o drogovo závislé  matky a  gravidné ženy. Program bol realizovaný v spolupráci s Generálnym sekretariátom Výboru ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog a Groupe Pompidou Rady Európy. Oblasť prevencie závislostí v gravidite a problematika  eliminácie vplyvov drog na plod a novorodenca boli zabezpečované pod gesciou Slovenskej postgraduálnej akadémie medicíny – subkatedry  neonatológie a katedry psychiatrie. V rámci prioritných úloh Národného programu boja proti drogám bude osobitná pozornosť   venovaná vzniku a rozvíjaniu zariadení zabezpečujúcich odborno- zdravotnú a psychosociálnu starostlivosť o gravidné ženy závislé od drog a ich deti. 
 	V rámci činnosti  resocializačných stredísk  nebola evidovaná potreba poskytovania sociálnych služieb  pre drogovo závislé matky s deťmi.    
Bratislavský samosprávny kraj (BSK) pri drogovej závislosti žien – matiek  spolupracoval    s Centrom pre liečbu drogových závislostí na Hraničnej ulici v Bratislave a Banskej Bystrici a Psychiatrickými klinikami v Bratislave  a Pinelovou nemocnicou v Pezinku.
 Odbor sociálnych vecí v Nitre spolupracoval  s jediným neštátnym resocializačným zariadením okresu – Strediskom pre drogovo závislé osoby “ Nádej “ v Bátorových Kosihách s kapacitou 15 osôb.
 Okresný úrad Martin,  odbor sociálnych vecí v roku 2003  v spolupráci s obcami vytipoval záujemcov, ktorí by  boli ochotní starať sa o deti v čase  dlhodobej nemožnosti postarať sa o dieťa z dôvodu liečby matky v zdravotníckom zariadení pre drogové závislosti. Bolo oslovených 20 rodín. 

4.  V rámci vytvárania možností na širšie využitie voľno-časových aktivít žien  samosprávne kraje  prostredníctvom svojich organizácii – osvetových  stredísk organizujú pravidelne   podujatia ako:
•	krátkodobé a dlhodobé kurzy, zamerané na rozvoj ľudových remesiel  
•	rôzne aktivity s cieľom získania informácií o zdravom životnom štýle, kluby jogy, cvičenia telesne postihnutých žien, vychádzky do prírody, prednášky na tému zdravia, záhradkárstva a pod.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                           
•	športové aktivity, prednášky na aktuálne témy.
Športové aktivity pre ženy sú prevažne málo finančne náročné a väčším finančným objemom sú podporované mužské športové aktivity – futbal, hokej a pod.

V Nitrianskom samosprávnom kraji Odbor školstva ÚNSK si v rámci realizácie NAP  vypracoval vlastné opatrenia na jeho plnenie prostredníctvom stredných škôl, ktorých je zriaďovateľom. Všetky stredné školy majú akčný plán rozpracovaný na podmienky svojej školy vo výchovno-vzdelávacom pláne školy. Zaoberajú sa ním hlavne na hodinách etickej výchovy a v rámci medzipredmetových vzťahov aj na iných vyučovacích hodinách. Prostredníctvom  výchovného poradenstva sa na školách organizujú besedy so psychológmi a inými odborníkmi v rámci prevencie negatívnych sociálno-patologických javov, kde študentov  upozorňujú najmä na nebezpečenstvo domáceho násilia a učia ich akým spôsobom sa treba správať pri jeho objavení. Veľká pozornosť zo strany škôl je venovaná aj otázkam rodiny, postavenia ženy v rodine, plánovaného rodičovstva a sexuálneho partnerstva, avšak táto oblasť by si zaslúžila ešte viac pozornosti, modernejšie metódy a hlavne učebné pomôcky.
 
5. S účinnosťou od  1.1. 2004  sa  v skupine jednorázových štátnych sociálnych dávok upravila výška príspevku pri narodení dieťaťa na 4 000.- Sk. 
   
6.    V rámci vytvorenia nového právneho prostredia sa vytvorili právne podmienky aj na zvýšenú podporu zriaďovania zariadení sociálnych služieb a ďalších sociálnych služieb ako „odľahčovacích služieb“ pre rodiny s ťažko zdravotne postihnutým členom aj pre podporu a starostlivosť v rámci sociálnej pomoci o ženy v staršom veku, ktoré sú v stave sociálnej núdze.
Odbor sociálnych vecí Žilinského SK skvalitňuje poskytovanie sociálnych služieb zameraných na starostlivosť o deti, starých občanov, seniorov, občanov s ťažkým zdravotným postihnutím. V jednotlivých zariadeniach sociálnych služieb sa pripravujú priestory na prechodný pobyt občanov tak, aby bola rodina odbremenená v prípade nadmerného zaťaženia, napríklad v prípade kúpeľnej starostlivosti, nemocničnej liečby  a podobne.
Bratislavský SK spolupracoval so samosprávou a neštátnymi subjektami s cieľom skvalitnenia opatrovateľskej služby v regióne Malacky. Opatrovateľská služba bola v okrese Senec poskytovaná aj neštátnym zariadením Ados Salvus Bratislava pre obec Bernolákovo. Samospráve sa podarilo v spolupráci s Ados podporiť  aktívne zamestnanie žien (matiek), ktoré by boli znevýhodnené na trhu práce (3 a viac detí). Bola to  podmienka pri objednaní služby obcou.
V Nitrianskom SK sociálny útulok v Komárne má kapacitu 35 lôžok. V roku 2003 boli v ňom ubytované 3 ženy, z toho 1 žena s dvoma deťmi a 1 muž s dvoma deťmi a 13 mužov.  
V Trenčianskom samosprávnom kraji funguje zariadenie opatrovateľskej služby a krízové stredisko v Prievidzi (pre 10 detí) a Domov pre osamelých rodičov (pre 4 matky a ich deti). V roku 2003 v okrese Prievidza   boli v stanici opatrovateľskej služby ubytované 2 deti a v krízovom stredisku 12 detí. V Prievidzi funguje  jediné  stredisko osobnej hygieny a nocľaháreň s kapacitou 10 miest.  
Mestský úrad v Ružomberku spravuje Stanicu opatrovateľskej  služby, kde v prípade núdze poskytuje útočisko aj pre osamelé matky s deťmi, ktoré sa ocitli v zlej  sociálnej situácii. Spišská katolícka  charita, zamestnávala v roku 2003 ženy ako opatrovateľky a pomáhala aj v rodinných, kde je žena zamestnaná
V Žilinskom samosprávnom kraji sa realizovala spolupráca odboru sociálnych vecí s Mestským úradom Turčianske Teplice pri príprave zriadenia zariadenia pre osamelé ženy s deťmi. Zariadenie v roku 2003 ešte nebolo dané do prevádzky. Mestský úrad  Martin  prevádzkuje Domov pre osamelých  rodičov v Martine – Záručí. V Stanici opatrovateľskej služby v Ružomberku bola v priebehu  roka 2003   poskytovaná starostlivosť 36 deťom.
  V rámci pomoci ženám s deťmi, ktoré sa ocitli v momentálnej krízovej situácii odbor sociálnych vecí v Čadci spolupracoval so zariadením Delta v Čadci – Milošovej, ktoré bolo zriadené ako krízové  centru  pre deti. Nevyhnutné prípady umiestnenia detí, resp. ich matiek sa realizovali so zariadením Náruč Žilina.
 Odbor sociálnych vecí v Kežmarku v prípadoch zlyhania  funkcie v rodine  umiestňoval  matky s deťmi v Krízovom stredisku a zariadení Inštitútu Krista Veľkňaza v Žakovciach.
 V okrese Humenné odbor sociálnych vecí spracoval harmonogram návštev jednotlivých obcí s cieľom zmapovať rizikové rodiny, aby mohla byť včas poskytnutá pomoc ženám.

7. MŠ SR  v spolupráci s MZ SR vypracovalo metodický pokyn pre výkon a realizáciu školského mliečneho programu na ZŠ s účinnosťou od 1. 9. 1999, kedy boli zavedené znovu mliečne desiate, čo sa realizovalo aj v roku 2003. 
MP SR v spolupráci s rezortom školstva pokračoval v realizácii podpory programu „Školské mlieko“. V zmysle výnosu MP SR č. 148/2/2003 – 100 o podpore podnikania v poľnohospodárstve bolo možné poskytnúť dotáciu na zvýšenie spotreby mlieka a mliečnych výrobkov vo výške 8,0 Sk na liter spracovaného pasterizovaného mlieka, poskytnutého na zvýšenie spotreby mlieka a mliečnych výrobkov u detí s povinnou školskou dochádzkou do objemu 0,25 litra na žiaka a deň.
 	Od narodenia je podporovaná prirodzená výživa-dojčenie. Program podpory dojčenia Baby Friendly Hospital (BFH), ktorý sa realizuje na Slovensku začína s aktivitami už v prenatálnom období poučením matky a následne sa realizuje na novorodeneckých oddeleniach. Kvalita programu je kontrolovaná na novorodeneckých oddeleniach a pracoviská spĺňajúce podmienky z hľadiska realizácie podpory laktácie a výchovy matiek k dojčeniu sú zaradené medzi „Baby friendly Hospital“. Na Slovensku je 15 takýchto pracovísk. Konzultácie ohľadom dojčenia poskytujú po prepustení z nemocnice praktickí lekári pre deti a dorast a detské sestry. 
	Uskutočňuje sa celoplošný skríning cholesterolu u 11 a 17 ročných detí, ktorý vykonávajú praktickí lekári pre deti a dorast. V rámci prevencie srdcovo-cievnych ochorení je u detí na poprednom mieste usmernenie vo výžive a pohybe. Na skríning cholesterolu nadväzuje program správnej výživy, ktorého realizáciu usmerňuje praktický lekár pre deti a dorast na základe  výsledkov  skríningu a u rizikových detí špecializovaná ambulancia.
Realizoval sa vzdelávací cyklus pre stredoškolskú mládež pod názvom „Zdravé vzťahy v mladosti – základ zdravej rodiny“. Aktivity prebiehajú štvrtý rok. Prednášky a besedy sú zamerané na základné informácie o manželských a partnerských vzťahoch, o reprodukčnom zdraví, na starostlivosť o dieťa aj z pohľadu zdravej výživy, prevencie užívania drog a zdravého životného štýlu v tehotnosti, výchovu dieťaťa v rodine a iné aktuálne otázky z tejto oblasti. 
V spolupráci s MŠ SR sa realizoval projekt Školy podporujúce zdravie. Hlavná myšlienka projektu je formovať zdravý spôsob života a správny životný štýl detí a mládeže vo veku 13 - 18 rokov. V rámci projektu sa uskutočňovali na základných a stredných školách rôzne aktivity zamerané na podporu nefajčenia, na osvojenie si správnych stravovacích návykov a dodržiavanie pitného režimu.
Realizovala sa vedecká konferencia v apríli 2003 na ústrednú tému „Formujme budúcnosť pre život zdravé prostredie pre deti“. Na konferencii odzneli príspevky zamerané na zdravotné následky nesprávnej výživy, fajčenia, konzumácie alkoholu a iných drog, promiskuitného správania mládeže.
V rámci činnosti Úradu verejného zdravotníctva pracovalo Poradenské centrum zdravia,  v ktorom vyvíjali činnosť poradne - zdravej výživy, na odvykanie od fajčenia, podpory duševného zdravia a zvládnutia stresu, sociálne poradenstvo pre ľudí, ktorí majú problémy s alkoholom.
Vydali sa materiály v rámci edičnej činnosti z oblasti prevencie ochorení aj onkologických ochorení. Informácie o plánovanom rodičovstve poskytuje materiál Chcete mať zdravú rodinu. 
 
Princíp VI. Vytvárať podmienky pre elimináciu násilia na ženách
Opatrenia na riešenie: 
1.	Vytvárať legislatívne a výchovné opatrenia na elimináciu násilia na ženách.
2.	Podporovať zriaďovanie zariadení pre ženy, na ktorých je páchané násilie (azylové domy), resp. zariadení pre ženy a deti v období rozvodu, resp. preklenutia ťažkej životnej situácie a poskytovanie  poradenských služieb.
3.	Legislatívne zabezpečiť, aby trestné činy voči členovi rodiny boli stíhané zo zákona a nebol vyžadovaný súhlas obete násilia, či znásilnenia.
4.	Vytvárať výchovné programy zamerané na zmenu správania agresívneho jedinca s cieľom jeho možného návratu do rodiny.

5.	Vytvárať podmienky  pre zriadenie  SOS - linky  pre obete  násilia  a  zabezpečiť   školenie  pracovníkov  jestvujúcich  liniek  dôvery  v uvedenej oblasti.
6.	Zapojiť sa do národných  i medzinárodných programov, ktoré majú za cieľ elimináciu prostitúcie a obchodovania so ženami a deťmi a výsledky týchto programov  pravidelne  zverejňovať.

1.  MPSVR SR zakomponovalo do prioritných úloh realizácie Stratégie prevencie kriminality v SR i vypracovanie Národnej stratégie na elimináciu násilia páchaného na ženách, vychádzajúcej z medzinárodných dokumentov a odporúčaní. Za týmto účelom bola vytvorená pri Rade vlády SR pre prevenciu kriminality expertná skupina pre prevenciu a elimináciu násilia voči ženám a násilia v rodine. Národná stratégia na elimináciu a prevenciu násilia páchaného na ženách bola pripravená na rokovanie Rady v novembri 2003, avšak z dôvodu zmeny základných východísk návrhu bol materiál stiahnutý z rokovania a po jeho prepracovaní bude predmetom rokovania Rady vlády SR a vlády SR v roku 2004. Problematika eliminácie a prevencie domáceho násilia, vrátane násilia páchaného na ženách bude následne zakomponovaná do pripravovaného návrhu Zákona o prevencii kriminality.  
Pripravovaná rekodifikácia trestného práva preberá všetky potrebné úpravy, týkajúce sa eliminácie domáceho násilia tak, ako boli doplnené do Trestného zákona novelou č. 421/2002 Z. z. Táto novela nanovo formulovala trestný čin týrania zverenej osoby § 215 a novelizovala trestný čin sexuálneho zneužívania (§ 241 ods. 2) s cieľom poskytnúť zvýšenú ochranu blízkym osobám. Ďalej došlo k rozšíreniu definície pojmu blízka osoba (§ 89 ods. 7 TZ). Novelou Trestného poriadku č. 422/2002 Z.z. boli ustanovenia § 163 ods.1 vypustené niektoré trestné činy, aby trestné činy voči členovi rodiny boli stíhané zo zákona a nebol vyžadovaný súhlas obete násilia.
Vďaka vyčleneným finančným prostriedkom na projekty prevencie kriminality  bola rozvinutá systematická práca poradní pre obete trestných činov, ktoré pôsobia vo všetkých krajských mestách a v meste Poprad. Poradne poskytovali komplexné poradenstvo najmä pre  obete trestných činov, domáceho násilia, nešťastných udalostí, ktorým poskytovali bezplatnú a diskrétnu pomoc, právne rady, psychologickú, emocionálnu a praktickú pomoc.  
Problematika domáceho a rodovo podmieneného násilia bola zakomponovaná do odbornej prípravy koordinátorov prevencie kriminality z celého Slovenska v rámci akreditovaného  vzdelávacieho projektu, realizovaného pod gesciou Rady vlády SR pre prevenciu kriminality na Inštitúte pre verejnú správu. V roku 2003 bola na bývalej sekcii justičnej polície PZ vypracovaná metodická pomôcka vyšetrovania trestných činov súvisiacich s domácim násilím. Táto pomôcka bola distribuovaná na všetky bývalé krajské a okresné úrady justičnej polície PZ v Slovenskej republiky na jej praktické využitie. V rámci inštruktážne  metodických  zamestnaní  vykonávaných starším vyšetrovateľom - špecialistom z  ÚJKP P PZ sú vyšetrovatelia a policajné orgány od decembra 2003 na úradoch justičnej a kriminálnej polície (predtým úradoch justičnej polície) KR PZ a OR PZ školení v problematike vyšetrovania trestných činov súvisiacich s domácim násilím. 
Ostatné zmeny v tejto problematike boli vykonané novelizáciou Trestného zákona zákonom č. 421/2002 Z. z., účinným od 1.9.2002, kedy  bol trestný čin týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 215 Trestného zákona novelizovaný a doplnený, pričom došlo k zvýšeniu trestných sadzieb už od prvého odseku v porovnaní s dovtedy platnou  úpravou. 
Trestný čin obchodovania s ľuďmi podľa § 246 Trestného zákona bol v porovnaní s  predchádzajúcou úpravou  (obchodovanie so ženami) tiež novelizovaný a tiež došlo k zvýšeniu trestných sadzieb. U ďalších trestných činov proti ľudskej dôstojnosti boli v kvalifikovaných skutkových podstatách doplnené ako obete trestného činu „blízke osoby, alebo osoby, ktoré sú v páchateľovej starostlivosti alebo výchove.“ Policajný zbor podporoval a naďalej bude podporovať zriaďovanie vznik a aktivity zariadení pre obete domáceho násilia, z ktorých sú pracovníkom polície najviac známe poradne pre obete trestných činov zriadené pri krajských úradoch občianskym združením  Pomoc obetiam násilia. Všetky krajské riaditeľstvá Policajného zboru boli oboznámené so vznikom uvedených poradní, pričom nadviazali aj kontakty s príslušným krajským úradom, poradňami, resp. zástupcami občianskeho združenia Pomoc obetiam násilia. Príslušníci Policajného zboru  odkazujú obete na uvedené poradne, resp. na zariadenia podobného typu a spolupracujú na požiadanie pracovníkov poradní pri jednotlivých prípadoch.. Taktiež je činnosť týchto zariadení propagovaná aj v poradensko-informačných centrách Policajného zboru. 
	V rezorte MV SR sa realizácii výcvikových programov na zvyšovanie vnímavosti voči rodovo podmienenému násiliu pre policajtov venuje pozornosť v rámci odborného vzdelávania a prípravy policajtov v policajných školách. Problematika je zahrnutá v obsahu vzdelávania policajtov na úrovni stredných odborných škôl Policajného zboru a Akadémie. V predmetoch širšieho teoreticko-metodologického základu, ktoré sú obsahom učebných plánov, sa problematika rodovo podmieneného násilia vyučuje najmä v predmetoch policajná etika, policajná psychológia a sociológia. Z právnych disciplín je to v predmetoch ústavné právo, trestné právo, občianske právo, pracovné  právo, polícia a ľudské práva. V rámci vyučovania sa tejto problematike pedagogickí pracovníci venujú i v iných predmetoch na katedre kriminológie, katedre kriminalistiky, katedre policajných vied a katedre vyšetrovania.
Inštitút ďalšieho vzdelávania Akadémie Policajného zboru v rámci svojich vzdelávacích programov vychádza vo výučbe z platnej legislatívy a medzinárodných dohovorov (najmä Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien).  V prednáškach venuje viac pozornosti problémom týrania, ubližovania, zastrašovania, vyhrážania, fyzickému a psychickému nátlaku, sexuálnemu násiliu, obmedzovaniu osobnej slobody atď.). Účastníci školení a kurzov sú oboznamovaní aj s aktuálnymi štatistickými údajmi kriminálnej štatistiky podľa jednotlivých trestných činov v rámci ich vysielajúcich krajov a okresov. Obsahom prednášok sú aj skúsenosti a odporúčania získané z praxe, najmä čo sa týka prvého kontaktu obete domáceho násilia s políciou. Ukazuje sa, že včasný kontakt obete s políciou umožňuje veľmi efektívne a včas páchateľa násilia odhaliť.
V uznesení vlády bolo uložené, aby sa tieto výcvikové programy realizovali v spolupráci pre policajtov, prokurátorov, sudcov, sociálnych pracovníkov a lekárov. V hodnotenom období však k takému spoločnému stretnutiu nedošlo, čo neznamená, že spolupráca medzi spomínanými inštitúciami v dielčích oblastiach neexistuje. V roku 2003 sa v Akadémii Policajného zboru uskutočnilo spoločné stretnutie s prokurátormi, obsahom ktoré bolo navrhnúť spoločný postup pri potláčaní úplatkárstva a korupcie. Pre rok 2004 sa pripravili projekty – Pomoc ženám ohrozeným násilím, Podpora zdravia rómskych žien, Sociálnej prevencie a poradenstva v teréne.
Vo formulári o trestnom čine sa od 1. 7. 2001 sleduje aj príbuzenský vzťah páchateľa k poškodenému pri trestnom čine, a to v nasledovných položkách: manžel, manželka, druh, družka, rodič, dieťa, brat, sestra, starý rodič, vnúča, pestún, dieťa v pestúnskej starostlivosti, opatrovník a dieťa, ktorému bol ustanovený opatrovník. Štatistické údaje o domácom násilí sa vyhotovovali na požiadanie ako neštandardné výstupy.
V rámci spolupráce bola pri Občianskom združení Pomoc rodine v Michalovciach zriadená intervenčná komisia, ktorej členmi sú zástupcovia neštátnych subjektov, samosprávy, polície, zdravotníctva, školstva a odboru sociálnych vecí. Stretáva sa štvrťročne a cieľovou skupinou ich aktivity sú týrané ženy. Bol vypracovaný Krízový plán pre obete  domáceho násilia a okamžitá dosažiteľnosť kontaktných osôb. Kontaktné číslo je pravidelne mediálne prezentované. OZ Pomoc rodine v  Michalovciach sa taktiež venuje  sociálnemu a psychologickému poradenstvu v oblasti ochrany detí a žien pred  domácim násilím. 
V okrese Košice vidiek sa organizovali  semináre „Multidisciplinárne tímy zaoberajúce sa otázkami páchania násilia na deťoch“, ktorých sa zúčastnili aj pracovníci odboru sociálnych vecí. Bola vytvorená spolupráca so Strediskom krízovej intervencie a Domovom pre osamelých rodičov v Košiciach. Okresný úrad Košice II. spracoval monitoring týraných a zneužívaných detí v materských a základných školách vo svojej pôsobnosti.
						        
2. Podľa § 30 ods. 2 zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov možno v útulku poskytovať starostlivosť i občanom, na ktorých je páchané násilie osobou, s ktorou žije v domácnosti.  Odbory sociálnych vecí OÚ pre ženy, ktoré sú obeťami násilia poskytujú sociálne poradenstvo v záujme odstránenia ich hmotnej a sociálnej núdze.  
V jednotlivých krajoch  existujú zariadenia neštátnych subjektov pre obete domáceho násilia. Napr.v Žilinskom SK pôsobia 4 subjekty tohto charakteru, v Nitrianskom SK pôsobia štátne aj neštátne zariadenia v Nitre, Šali a Hurbanove.
V Bratislavskom SK spolupracovali s občianskymi združeniami pri poskytnutí ubytovania v krízových centrách týraným osobám (spravidla ženám s maloletými deťmi) v zariadeniach Maják  nádeje, Brána do života, Kľúčik a Centrum nádej. Pomoc obetiam domáceho násilia bola poskytovaná aj v spolupráci s mimobratislavskými charitatívnymi a cirkevnými organizáciami Emauzy Holíč a Dom sv. Anny Hlohovec. Kluby obetí  domáceho násilia boli v roku 2003 v okrese Senec realizované v spolupráci s Okresným úradom v Senci, odborom sociálnych vecí, CPPS pre rodinu a pár v Bratislave, Tomašikova ulica a Občianskym združením Filip v Senci. Išlo o klubovú  aktivitu, ktorá bola hradená financiami Krajského úradu, všeobecnou pokladničnou správou. Bol to projekt Komisie pre drogové závislosti a prevenciu protispoločenskej činnosti pri Okresnom úrade v Senci.  Projekt bol ukončený  k decembru 2003.
V Trnavskom SK  spolupráci s CPPS a Účelovým zariadením DOMUM v Piešťanoch spolupracovali pri pomoci  ženám a deťom, obeťami domáceho násilia.
V Nitrianskom SK spolupracoval odbor sociálnych vecí v Nových Zámkoch v prípadoch domáceho násilia s DSS a zariadením chráneného bývania Rosutec Bratislava a Centrum Nádej Bratislava.
Trenčiansky samosprávny kraj - v okrese Prievidza poskytovala svoje služby aj nezisková organizácia Orchidea, ktorá pomáhala ženám, matkám, ktoré prežili násilie v rodine formou bezplatného psychologického poradenstva. Orchidea v obci Bošáca zriadila ubytovacie zariadenie pre matky s deťmi a osamelé ženy. Zariadenie je plne obsadené, jeho kapacita je 48 miest (aj s deťmi).
V Žilinskom SK v priebehu roka 2003 bola organizovaná odborná príprava v programe o zaobchádzaní s obeťami  domáceho násilia (v Rajeckých Tepliciach) a porada v Krízovom centre v Zádubí, ktorej sa zúčastnili aj pracovníci viacerých odborov sociálnych vecí v kraji. Pri vytváraní podmienok pre  elimináciu násilia odbor sociálnych vecí v Novom  Meste nad Váhom pokračoval v dobrej spolupráci so Slovenským krízovým centrom – Beckov 2000 OZ DOTYK v rámci pilotného projektu, do ktorého boli zapojené polícia, samospráva, mimovládne organizácie a štátna správa.
Poradenstvo pri riešení násilia páchaného na ženách a deťoch sa uskutočňovalo v roku 2003 s spolupráci s mimovládnymi organizáciami MY MAMY v Košiciach, Fenestra v Humennom a ESET v Bratislave. Školenie pre pracovníkov oddelení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej prevencie v okrese Prešov bolo realizované prostredníctvom Národnej asociácie sudkýň Slovenska.
Prešovský samosprávny kraj realizoval spolu s OZ Pro Familia v Humennom projekt „Spoločne pomáhame ženám“. V roku 2003 bol vytvorený komplexný systém sociálnej pomoci:
- funguje zariadenie (krízové stredisko) pre ženy a deti na ktorých je páchané násilie v Brestove, poradne existujú v Prešove, Poprade, Bardejove a Humennom.
- nadviazané bolo partnerstvo regionálnej samosprávy, miestnej samosprávy Bardejov, Poprad a mimovládnych organizácií  
	- zaviedlo sa rovnocenné financovanie všetkých zariadení sociálnych služieb pre rok 2004.

3. Z ustanovenia o potrebe súhlasu poškodeného na začatie trestného stíhania  sa novelou Trestného poriadku č.422/2002 Z. z. vypustili niektoré trestné činy typické pre páchanie domáceho násilia (násilie proti skupine obyvateľov, úmyselné ublíženie na zdraví, obmedzovanie osobnej slobody, porušovanie domovej slobody, znásilnenie manželom alebo druhom) tak, aby trestné činy voči členovi rodiny boli stíhané zo zákona a nebol vyžadovaný súhlas obete násilia. 
Úloha splnená v roku 2002
	 
4.  Viaceré hodnotiace subjekty sa vyjadrili, že absentuje program pomoci na zvládanie agresivity a násilia  v rodinách. Sprievodným negatívnym javom konfliktov v manželstve boli i prejavy násilia mužov, v roku 2003 riešili CPPS problémy spojené s domácim násilím v 776 prípadoch. Podľa skúseností CPPS násilníci nebývajú prístupní spolupráci, preto pomoc bola orientovaná skôr obetiam – ženám v tejto veľakrát ťažko riešiteľnej situácii
 	V súčasnosti až na ojedinelé individuálne výnimky, neexistuje ucelený výchovný program pre prácu s agresívnym jedincom, páchajúcim násilie v rodine.
 
5.  SOS linky pre obete násilia existujú často pri poradniach pre obete násilia a sú prevádzkované hlavne mimovládnymi organizáciami. Prevažne poskytujú poradenstvo nielen ženám, ale aj starším ľuďom a hlavne  deťom.
 
6.  Policajný zbor plnil v sledovanom období úlohy tak na úseku monitorovania, t.j. zisťovania a objasňovania trestnej činnosti obchodovania s ľuďmi, ako aj na úseku jej predchádzania, resp. podieľal sa na aktivitách smerujúcich k jej minimalizovaniu. V roku 2003 bolo na nepodmienečné tresty odsúdených sedem páchateľov (z toho jeden nebezpečný recidivista) za osem skutkov trestného činu obchodovania s ľuďmi, ktorými bolo poškodených sedem žien. S cieľom efektívnejšieho monitorovania počtu obetí obchodovania s ľuďmi sa v blízkej budúcnosti plánuje zmena formuláru o trestnom čine a jeho doplnenie o ďalšie údaje o obetiach (presný počet, národnosť, veková skladba atď.).
Pokiaľ ide o minimalizovanie, resp. predchádzanie tohto druhu trestnej činnosti, spolupracujú pracovníci oddelenia obchodovania s ľuďmi a sexuálneho vykorisťovania Prezídia Policajného zboru pri realizovaní preventívnych opatrení predovšetkým s mimovládnymi organizáciami. Aj v roku 2003 sa podieľali na projekte „Prevencia proti obchodovaniu so ženami zo Slovenska: Informačná kampaň v rámci komplexného prístupu poskytovania pomoci obetiam“ Medzinárodnej organizácie pre migráciu (ďalej len „IOM“). Cieľom projektu, ktorý sa realizoval v období od decembra 2002 do marca 2004, bolo informovať verejnosť, teda potenciálne obete o fenoméne obchodovania so ženami, ďalej upozorniť na možné riziká spojené s prácou v zahraničí a poukázať na ochranné kroky, ktoré by mali ženy vykonať pred odchodom za prácou do zahraničia. Jeden pracovník bol členom riadiaceho výboru tejto informačnej kampane, dvaja pracovníci vykonali dve školenia pre pracovníkov telefonickej informačnej linky a spoločne s IOM zorganizovali odborný seminár pre príslušníkov Policajného zboru o prístupe k obetiam obchodovania s ľuďmi.
V roku 2004 začali pracovníci spolupracovať na preventívnom projekte zameranom na prevenciu obchodovania so ženami, ktorý na Slovensku organizuje česká mimovládna organizácia La Strada v spolupráci s Alianciou žien Slovenska. Aktivity budú cielené do konkrétnych oblastí Slovenska, z ktorých pochádza najviac obetí, a to na stredné a východné Slovensko.

Princíp VII. Vytvárať podmienky pre rozvoj osobnosti a pracovné uplatnenie žien s menšími rozvojovými šancami (ako napr. ženy žijúce na vidieku, ženy rómskeho etnika, nezamestnané ženy, ženy nedostatočne pripravené na svoju materskú rolu, ženy so zdravotným postihnutím)
Opatrenia na riešenie:
1.	Posilňovať kompetencie miestnych samospráv, spojených s potrebným objemom zdrojov, pri vytváraní podmienok pre ženy s menšími rozvojovými šancami na rozvoj ich kultúry  a vzdelania.
2.	Podporovať regionálne investície na vytváranie pracovných príležitostí prispôsobených potrebám žien s menšími rozvojovými šancami.
3.	Podporovať rozvoj vzdelávacích a kultúrnych aktivít, rozvoj duchovného života na dedine, rozvoj samospráv, svojpomocných aktivít a pod. (prípravný ročník pre uľahčenie vzdelávania populácie  s nižšími  rozvojovými  šancami).
4.	Zlepšovať  možnosti zamestnávania  žien, ktoré majú zmenenú pracovnú schopnosť. 
5.	Vytvárať  priestor pre rozvoj  vlastnej kultúry žien rómskeho etnika s menšími  rozvojovými  šancami v záujme  ich výchovného  pôsobenia  v rodine  a pri  vzdelávaní  detí.
6.	Odstrániť diskriminačné prvky pri výpočte invalidných dôchodkov z mladosti u dievčat a žien so zdravotným postihnutím, ako aj pri prepočte invalidných dôchodkov žien.
7.	Vypracovať špecifický program v oblasti poradenstva prípravy na manželstvo a rodičovstvo dievčat a žien so zdravotným  postihnutím.

1. Miestne samosprávy v rámci prenosu kompetencií prebrali úlohy v oblasti kultúry a vzdelávania, prevažne však nemajú dostatok finančných prostriedkov na reálne aktivity. Mnohé úlohy v oblasti podpory kultúry žien s menšími rozvojovými šancami sú plnené hlavne prostredníctvom regionálnych projektov. 
Na základe informácie MK SR v rámci svojej činnosti pripravil ÚĽUV v roku 2003  podujatia pre verejnosť ako príspevok k rozvíjaniu kultúrnych hodnôt a zachovávaniu tradícií, pričom účastníkmi týchto podujatí boli prevažne ženy:
Realizované boli hlavne kurzy tradičných výrob v rámci Školy remesiel; z 264 absolventov tvorili ženy cca 95 %. Ženy pôsobili pri kurzovej činnosti aj ako odborné lektorky v kurzoch tkania, paličkovania, výroby zo šúpolia, drotárskych techník, zdobenia kraslíc a medovníkov.
Slovenská knižnica pre nevidiacich Mateja Hrebendu sa propagácii žien venuje pravidelne na stránkach svojich periodík.   
MPSVR SR v rámci poskytovania dotácií občianskym združeniam a dotácií z výťažkov hier a lotérií  v pôsobnosti MPSVR  podporilo taktiež viacero projektov pre ženy s menšími rozvojovými šancami na rozvoj ich vzdelania.

Ministerstvo kultúry SR v roku 2003 v rámci svojho grantového systému poskytlo na rozvoj a podporu kultúrno-výchovnej činnosti a na rozvoj kultúry žien s menšími rozvojovými šancami finančné prostriedky týmto združeniam:

Subjekt	Podujatie	Príspevok	
ZO Csemadok, Fiľakovo	Slávnostný koncert pri príležitosti 25. výročia založenia ženského speváckeho zboru	15 000	
Ženská spevácka skupina Padáň	Folklórny festival v Padáni	10 000	
Ženská spevácka skupina Ohrady	III. medz. festival – Dedičstvo otcov	20 000	
Združenie ženskej speváckej skupiny Vrakúň	Ľudová hudba a ľudová pieseň nemá hranice	10 000	
OV Csemadok Košice-okolie	V. Celoslovenský festival dedinských divadelných skupín	350 000	
Kolégium Jána Selyeho Komárno	Rozvoj kultúry a osvety na vidieku – okrúhly stôl	30 000	
	Výstava diel Évy Csémyovej	42 000	
Pravoslávna akadémia, vzdelávacie, kultúrne, spoločenské a informačné centrum	Srdce detí matkám	28 300	
Osvetové združenie Rómov Považia	Výchovno-vzdelávacie koncerty	34 500	
Karpatskonemecký spolok na Slovensku	Oslava dňa matiek s kultúrnym programom	14 000	
Zväz Rusínov-Ukrajincov	XIII. Súťažná prehliadka žien v umeleckom prednese Struny srdca	10 000	
Český spolok na Slovensku	Deň matiek	5 000	
	Ženské trio Českého spolku	23 000	
	Ženský spevácky zbor Českého spolku	98 000	
	S p o l u	689 800	

Slovenské národné múzeum využíva možnosť ovplyvňovať  podmienky pre rozvoj  osobnosti žien s menšími rozvojovými šancami najmä prostredníctvom reprízovaných výstav v menších mestách, kde majú ženy možnosť pozrieť si hodnotné výstavy inštalované v hlavnom meste, resp. v iných mestách, v ktorých sídlia špecializované múzeá SNM.
Národné osvetové centrum pertraktovalo túto tému na odborno-metodickom seminári pre pracovníkov ROS, ktorý realizovalo ako sprievodnú edukačnú aktivitu k projektu „Prečo som na svete rád/rada“. Seminár bol zameraný na problematiku alkoholizmu, zvlášť na špecifické problémy alkoholizmu žien a možnosti prevencie v kultúrno-osvetovej práci (Bratislava, 9.6.2003)
 
2. Regióny sa podieľali na podpore tvorby pracovných miest pre ženy s menšími rozvojovými šancami hlavne prostredníctvom projektov regionálneho rozvoja. V Prešovskom SK v rámci regionálneho rozvoja bol daný návrh na zriadenie ambulantných, rezidenčných a terénnych sociálnych služieb v oblasti násilia páchaného na ženách a deťoch, ktorý bol zahrnutý do zásobníka projektov Hospodárskeho a ekonomického rozvoja regiónu. 

 3. MŠ SR a MK SR pri plnení tohto opatrenia využívajú programy voľnočasových aktivít, zameraných na podporu športových, umeleckých a ďalších aktivít a záujmovej mimoškolskej činnosti. Pre uľahčenie vzdelávania populácie s nižšími rozvojovými šancami sa postupne zavádzajú prípravné, tzv. nulté ročníky. Do všetkých aktivít spolu s dieťaťom sú zapájaní aj rodičia, napr. v programe „Matka a dieťa“, alebo v rámci otvorených hodín pre rodičov, čo využívajú hlavne matky, pokiaľ dieťa navštevuje prípravný ročník. V spolupráci s úradom práce sa uskutočnila akcia “ Dni remesiel “ v Diagnostickom centre pre dievčatá Lietavská Lúčka, ktorá bola  zameraná na osvojenie si rôznych  zručností..
  
4.  Zákonom č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov  s účinnosťou od 1. 2. 2004 sa zachoval vo vzťahu k občanom so zdravotným postihnutím, vrátane žien so zdravotným postihnutím, rozsah aktívnych opatrení na trhu práce, a to príspevok na zriadenie  chránenej  dielne a chráneného pracoviska a na ich zachovanie, príspevok občanovi so zdravotným postihnutím na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti a príspevok  na úhradu prevádzkových nákladov chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na úhradu nákladov na dopravu zamestnancov. 
Ďalej sa rozšíril okruh aktívnych opatrení na trhu práce podporujúci zamestnávanie občanov so zdravotným postihnutím, vrátane žien so zdravotným postihnutím,  o nové aktívne opatrenie, a to príspevok na činnosť pracovného asistenta. Príspevok na  činnosť pracovného asistenta poskytuje úrad práce, sociálnych vecí a rodiny  na základe dohody zamestnávateľovi, ktorý zamestnáva pracovaného asistenta. Pracovný asistent je zamestnanec zamestnávateľa, ktorý poskytuje pomoc zamestnancovi alebo zamestnancom, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím pri vykonávaní zamestnania a osobných potrieb počas pracovného času. Uvedené aktívne opatrenia na trhu práce majú, po splnení zákonom stanovených podmienok, obligatórnu povahu. 
Aj naďalej má zamestnávateľ, ktorý zamestnáva najmenej 20 zamestnancov povinnosť zamestnávať povinný podiel  počtu občanov so zdravotným postihnutím, a to 3,2 % z celkového počtu svojich zamestnancov. Nestanovuje sa okruh zamestnávateľov vyňatých z tejto povinnosti. Výška odvodu za nezamestnávanie občanov so zdravotným postihnutím nie je stanovená fixne, ale odvíja sa od trojnásobku mesačnej minimálnej mzdy platnej ku koncu kalendárneho mesiaca, v ktorom sa odvod za neplnenie povinného podielu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím odvádza. 
Ďalej v rámci poskytovania služieb zamestnanosti, najmä občanom so zdravotným postihnutím, vrátane žien so zdravotným postihnutím pôsobia agentúry podporovaného zamestnávania. Ich prioritnou činnosťou je na základe zistenia schopností a odborných zručností občanov so zdravotným postihnutím alebo dlhodobo nezamestnaných občanov, vyhľadávať týmto občanom vhodné pracovné miesta, poskytovať odborné poradenstvo zamerané na podporu a pomoc pri získaní a udržaní si pracovného miesta. Pre zamestnávateľov poskytujú odborné poradenstvo a pomoc pri zamestnávaní občanov so zdravotným postihnutím, vrátane poradenstva  a pomoci pri zamestnávaní  žien so zdravotným postihnutím.
 Okresný úrad práce v Revúcej v roku 2003 zriadil dve chránené dielne, v ktorých boli zamestnané ženy so zmenenou pracovnou schopnosťou a poskytol príspevok na  zamestnávateľom na vytvorenie 33 pracovných miest pre ženy so zmenenou pracovnou schopnosťou.

5. MŠ SR toto opatrenie plní v spolupráci s MK SR. Nadväzuje na v roku 2001 vypracovanú Dlhodobú koncepciu výchovy a vzdelávania žiakov rómskeho etnika.  Patrí sem aj inštitút asistentov učiteľa na základnej škole a v predškolských zariadeniach, ktorých hlavnou úlohou je výchovno - vzdelávacia a komunitná činnosť, zameraná na vytvorenie podporného učebného prostredia pre deti z nedostatočne podnetného sociálneho a kultúrneho prostredia.  
 Priestor pre rozvoj vlastnej kultúry žien rómskeho etnika s menšími rozvojovými šancami v záujme ich výchovného pôsobenia v rodine a pri vzdelávaní detí vytvárajú osvetové strediská rôznym spôsobom. Krajské osvetové strediská usporiadajú kurzy a rôzne podujatia špeciálne pre ženy rómskej národnostnej menšiny, s tým, že všetky ostatné voľno-časové a vzdelávacie aktivity sú prístupné pre každého občana.  Špeciálne realizované aktivity boli organizované napr. Krajským osvetovým strediskom v Nitre veľkonočné a vianočné zvyky v rómskych rodinách a besedy – sviatočný odev, zvyky pri rodinných a cirkevných obradoch; Regionálnym osvetovým strediskom v Nových Zámkoch bola organizovaná beseda „Príprava na manželstvo, rodičovstvo a zdravú rodinnú výchovu“; Tribečskym osvetovým strediskom v Topoľčanoch výstava   „Prečo som na svete rád/a “ s protidrogovou tematikou a „Polícia očami detí “, na ktoré boli pozvaní rodičia s deťmi;
    	So zameraním na rómske etnikum bude v blízkej budúcnosti na Nitriansko samosprávnom kraji vytvorené jedno funkčné miesto. Do jeho náplne činnosti bude spadať i rozvoj kultúrnych aktivít   žien rómskeho etnika, podpora ich vzdelávania a pôsobenie na rozvoj ich zručností a správnej výchovy ich detí . 
 
Ministerstvo kultúry SR v roku 2003 v rámci svojho grantového systému poskytlo na rozvoj a podporu kultúry žien rómskeho etnika finančné prostriedky týmto subjektom:

Subjekt	Podujatie	Príspevok	
Klub rómskych žien vo Zvolene	Šanca pre deti z ulice	25 000	
Klub rómskych žien, Rimavská Sobota	Poznávací zájazd za rómskou kultúrou	9 500	
	Školenie vedúcich súborov a tanečníkov	25 700	
	Kto sú Rómovia (cyklus prednášok, besied)	5 000	
Klub rómskych žien na Slovensku	Festival tolerancie 2003	60 000	
Nadácia InfoRoma	Výstava fotografií etnologičky-romistky Evy Davidovej	125 000	
Dromos	Putovanie za tajomstvami rómskych dejín	97 900	
Osvetové združenie Rómov Považia	Výchovno-vzdelávacie koncerty	34 500	
	S p o l u	382 600	

Štátna vedecká knižnica v Košiciach spracúva a sprístupňuje informácie s rómskou problematikou v elektronickej databáze ROMANO, v roku 2003 vydali bibliografiu Edukácia rómskej mládeže venovanú výchove, vzdelávaniu a rozvoju voľného času. Základným poslaním kultúrnych podujatí klubov rómskych žien bolo rozvíjať vedomie identity rómskych žien, ich postavenie v rámci rómskej komunity a posilňovať ich úlohu v procese integrácie rómskej komunity.
Slovenské národné múzeum v rámci svojej pôsobnosti dokumentuje aj kultúrne minority, žijúce na území SR. V roku 2002 sa vytvorili podmienky pre zriadenie Dokumentačného centra rómskej kultúry, ktoré začalo rozvíjať svoju činnosť na pôde SNM – Etnografického múzea v Martine. Rómska minorita je na Slovensku oficiálne druhou najpočetnejšou minoritou a pôsobnosť dokumentačného centra má celoštátny charakter. Okrem typicky múzejných foriem dokumentácie je súčasťou činnosti tohto pracoviska aj mapovanie umeleckých aktivít Rómov. V rámci programu majú rómske ženy možnosť prezentovať a predávať výsledky svojich manuálnych zručností, realizovaných formou domácej výroby i formou prezentácie a predaja produktov  firiem, ktorých sú rómske ženy majiteľkami, resp. pracovníčkami. Ide napríklad o predaj ručne maľovaných šatiek, textílií a iných výrobkov. Táto prezentácia je pre ne možnosťou rozšíriť pole pôsobnosti v oblasti distribúcie a predaja výrobkov a tým zlepšenia ekonomickej situácie s dopadom na skvalitnenie výchovného pôsobenia v rodine a vzdelávaní detí.
Východoslovenská galéria Košice plní úlohu pri výstavných aktivitách, napríklad výstava rómskych detí z Jarovníc, ako aj spoluprácou s Divadlom Romathan a Strednou umeleckou školou.
V rámci Nitrianskeho samosprávneho kraja bola organizovaná výchovno vzdelávacia aktivita pre rómske ženy v spolupráci s Okresným úradom v Topoľčanoch a spoločnosťou Ľubica – Dekor bola zameraná na životný štýl v rómskej rodine, partnerské vzťahy, tradície a hodnoty v rómskej rodine. Akcie sa  zúčastnilo 15 rómskych žien.
Prednášková činnosť spojená s praktickými ukážkami z oblasti všeobecnej a detskej hygieny, prevencia infekčných a civilizačných chorôb a výchova k rodičovstvu bola uskutočnená v spolupráci  s odborom sociálnych vecí Nové Zámky a Obecným úradom Dvory nad Žitavou a Veľké Lovice. Aktivity sa zúčastnilo 21 rómskych žien a dievčat vo veku 15-25 rokov. Spolupracovali  PPP Nové Zámky a  školské jedálne pri ZŠ.
Vzdelávací kurz v obci Telince sa uskutočnil v spolupráci zdravotníkov, mestskej polície a sociálnych pracovníkov. Aktivita bola zameraná na pestovanie pracovných návykov pre projekty  verejnoprospešných prác, úprava obydlí, výsadba stromov. akcie sa  zúčastnilo 33 rómskych občanov
 V Špeciálnej základnej škole Zlaté Moravce, časť Chyzerovce sa uskutočnil  vzdelávací kurz  na získanie praktických zručností a hospodárenie v rómskych rodinách a na účelné využívanie voľného času a starostlivosti o deti. Akcie sa zúčastnilo 16 žien rómskeho etnika.
Vzdelávací kurz v obci Jelenec za spolupráci s lektormi zdravotníctva, sociálnych pracovníkova mestskej polície bol venovaný zdravotníckej osvete, potrebe preventívnych prehliadok a povinného očkovania.   Aktivity sa zúčastnilo 31 rómskych občanov.
Odbor sociálnych vecí v Leviciach pripravil v roku 2003 osvetovú akciu pre rómske deti z málo podnetného rodinného prostredia zameranú na enviromentálnu výchovu.
Pod názvom “Rómske návraty“ boli poriadané tvorivé  dielne v okrese Prievidza zamerané na  pletenie, tkanie, výrobu metiel – ako predpoklad na budúcu výrobu a samozamestnanie sa zúčastnilo 15 účastníkov, pričom 50 % účastníkov boli dievčatá.
 V spolupráci s Ľubovnianskym osvetovým strediskom a Štátnymi zdravotníckym ústavom v Starej Ľubovni poriadali vzdelávanie pre rómske ženy v oblasti zdravotnej výchovy. Odbor sociálnych vecí v Medzilaborciach spolupracoval s orgánmi  samosprávy pri riešení problémov bývania v rómskych osadách. V obci Krásny Brod sa dokončila výstavba 5 rodinných domov a tým sa  zlepšilo bývanie niektorých rodín v rómskej osade.
Diecézna  Charita Košice vykonávala terénnu sociálnu prácu v rómskej komunite v okrese Stropkov s hlavným zameraním na ženu ako matku.
Pre rómske ženy v rámci Grantovej schémy rozvoja ľudských zdrojov  Okresný úrad práce  v okrese Vranov nad Topľov realizoval projekty – Druhá šanca pre ženy, Príležitosť nepríde za Tebou, ale Ty musíš ísť za ňou, Nové možnosti pre ženy. Skupinovej formy poradenstva sa v okrese  zúčastnilo 1 058 žien.
Uskutočnila sa vzdelávacia aktivita Mestského úradu Poprad rámci projektu Vzdelávanie ako faktor znižovania rizika vzniku sociálnych udalostí u Rómov – išlo o kurz varenia, pečenia pre rómske dospievajúce dievčatá a projekt zdravotnej výchovy.
 
6.  Po uplynutí prechodného obdobia, v ktorom sa postupne zjednotí dôchodkový vek mužov a žien na 62 rokov, dopočet obdobia dôchodkového poistenia na určenie sumy invalidného dôchodku je u všetkých poistencov rovnaký t. j. od vzniku nároku na invalidný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku (§ 73).	
	Problematika „invalidov z mladosti“ sa navrhuje riešiť v návrhu novely zákona o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov v roku 2004. 

7. Špecifický programov oblasti poradenstva prípravy na manželstvo a rodičovstvo dievčat a žien so zdravotným postihnutím vypracovaný nebol. Presadzuje sa snaha integrovania detí so zdravotným postihnutím do bežných škôl a v prípade potreby sa uplatňuje individuálny prístup v rámci  riešenia individuálnych výchovných a vzdelávacích otázok. 

Princíp VIII.  Podporovať činnosť organizácií zameraných na podporu a rozvoj žien na národnej i medzinárodnej úrovni
Opatrenia na riešenie:
1.	Podporovať a presadzovať projekty a programy zamerané na problematiku rovnoprávnosti pohlaví a postavenia  žien na úrovni národnej  i medzinárodnej.
2.	Podporovať činnosť a spoluprácu všetkých národných i medzinárodných inštitúcií a organizácií  zameraných  na problematiku rovnoprávnosti.
3.	Podporovať výskum v oblasti rovnoprávnosti postavenia žien a mužov a ich vzájomných vzťahov na národnej a medzinárodnej úrovni.

4.	Vytvárať vhodné legislatívne a ekonomické podmienky na činnosť neziskových ženských organizácií.
5.	Prostredníctvom medzinárodných inštitúcií (regionálnych komisií a ďalších subregionálnych štruktúr) napomáhať národným inštitúciám pri monitorovaní, realizácii a vyhodnocovaní Akčnej platformy  prijatej na IV. Svetovej konferencii o ženách v  Pekingu.
6.	Prostredníctvom  regionálnych úradovní špecializovaných úradovní OSN (UNICEF, UNESCO, UNDP, FAO a pod.), identifikovať najpálčivejšie problémy žien, vrátane vymedzenia časového rámca  a finančných  zdrojov.
7.	Podporovať  výmenu skúseností pri riešení jednotlivých problémových oblastí týkajúcich sa žien s krajinami EÚ a asociovanými krajinami.

1. Na národnej úrovni boli realizované aktivity a programy na prezentovanie žien v kultúre: 
Divadelný ústav  v roku 2003 vydal knihu významnej slovenskej teatrologičky Jany Wild: Začarovaný ostrov? Shakespearova búrka inak. V Hudobnom centre sa časopis Hudobný život rovnakou mierou podieľa na propagácií či už interpretačnej alebo kompozičnej tvorby slovenských umelkýň.
V časopise Slovenského centra dizajnu Designum bola propagovaná tvorba žien – autoriek, i teoretičiek. V Dizajn štúdiu ÚĽUV bolo v roku 2003 pripravených 10 výstav mladých dizajnérov nadväzujúcich na tradície našej remeselnej kulttúry. Z nich polovica bola venovaná profilom dizajnérok, na ďalších štyroch sa svojou tvorbou podieľali s inými autormi.
V rámci edičnej a publikačnej činnosti ÚĽUV bola ženám venovaná pozornosť ako tvorivým osobnostiam v oblasti zachovávania tradícií, remesiel a rozvoja dizajnu. Časopis Remeslo umenie dizajn v roku 2003 priniesol profily viacerých autoriek, napr. J. Sabovej, E. Taby, M. Tomisovej, J. Menkynovej, J. Černej, T. Uhrínovej, D. Mládenkovej, I. Dobešovej, E. Markovej, M. Rudavskej, A. Kutakovej, J. Kováčikovej-Horovej atď.  
Slovenská národná knižnica sa podieľala na projekte Lexikon slovenských žien. Štátna vedecká knižnica v Košiciach organizovala cyklus podujatí venovaný aktívnym a tvorivým ženám pod názvom Ženy medzi nami. Ženy – tvorivosť a tradície v Košiciach. Verejnosti prezentovali publikáciu Biografický lexikón Slovenska, zv. 1, v ktorom sú uvedené aj mnohé významné ženy.  
Slovenské centrum dizajnu pri svojich aktivitách v národnom a medzinárodnom kontexte dodržiava princíp pomerného zastúpenia žien v hodnotiteľských komisiách a porotách súťaží.
Dom zahraničných Slovákov organizuje na úrovni celoslovenskej i medzinárodnej výstavy maliarok, prezentácie knižnej tvorby žien, prezentácie kultúry zahraničných Sloveniek na území SR a v časopise Domu zahraničných Slovákov Slovenské zahraničie. 
Združenie príslušníčok Policajného zboru je členom medzinárodnej organizácie ženských policajných združení a aktívne sa zapája do jej aktivít. V roku 2004 sa vytvorí nová štruktúra Európskej siete policajtiek. Slovenské Združenie by malo patriť do jeho stredoeurópskej sekcie. Združenie  však potrebuje  podporu  Ministerstva vnútra pri zabezpečovaní a rozvíjaní  kontaktov na  krajiny EU a asociované krajiny.  
V priebehu roka 2003 OZ  Profesionálne ženy pokračovali v realizovaní projektu  „Podpora účasti žien vo verejnom a politickom živote na Slovensku“, ktorý bol podporený vládou Holandského kráľovstva v rámci programu MATRA. Cieľom projektu bolo dosiahnuť vyváženejšie zastúpenie žien a mužov v demokratických štruktúrach slovenskej spoločnosti zvýšením účasti žien vo verejnom živote a v politike za spolupráce mimovládnych organizácií, štátnej správy a politických strán na národnej,   regionálnej a komunálnej úrovni.  
	 
2.  MZV SR, v súlade so zahranično-politickými záujmami SR, prostredníctvom príslušných odborov a v spolupráci s príslušnými rezortmi, zabezpečovalo intenzívnu participáciu SR na aktivitách a programoch Medzinárodnej organizácie práce, vo vzťahu k rovnosti príležitostí žien a mužov,  spolupracovalo s medzinárodnými vládnymi organizáciami, najmä OSN a Radou Európy a ich orgánmi, ktorých gesciou  je poverené. Odborné zastúpenie v konkrétnych aktivitách uvedených medzinárodných organizácií je realizované prostredníctvom odborníčok z MPSVR SR. V  rámci MPSVR SR Odbor rovnosti príležitostí a antidiskriminácie sa podieľal na nadväzovaní spolupráce s medzinárodnými organizáciami a národnými orgánmi viacerých európskych krajín, hlavne s Radou Európy, UNIFEM, UNHCR a ďalšími.
Na úrovni OSN Slovensko v súčasnosti nie je členom Komisie pre postavenie žien (CSW),  v Rade Európy, v rámci Riadiaceho výboru pre rovnoprávnosť mužov a žien (CDEG) SR aktívne participuje.  
RE pravidelne organizuje konferencie ministrov členských krajín, zodpovedných za problematiku rovnosti príležitostí. V roku 2003 sa táto konferencia konala v januári v Skopje, Macedónsko. Výbor ministrov RE na podujatí zastupovala veľvyslankyňa A. Lamperová, stála predstaviteľka SR pri RE v Štrasburgu, ktorá vystúpila s prejavom. 
Konferencie Európskych ministrov, zodpovedných za problematiku rovnosti príležitostí sa koná v rámci každého predsedníctva EÚ, v roku 2003 sa konali tieto konferencie v Grédku a v Taliansku (v Syrakúzach). Predsednícke krajiny poriadajú viaceré konferencie k problematike rodovej rovnosti, na ktorých sa pravidelne zúčastňovali ako zástupcovia/zástupkyne štátnej správy, tak ak reprezentantky mimovládnych organizácií nielen na úrovni účastníčok, ale aj lektoriek (napr. v Katanii Z.  Vranová vystúpila v mene Rady Európy – CDEG).
 V máji 2003 sa vo Waršave konala Doplnková schôdzka OBSE k ľudskej dimenzii, venovaná otázkam rovnoprávnosti žien a mužov, ktorej sa zúčastnil slovenský zástupca.
  MZV SR aktívne spolupracovalo na príprave 5. ministerskej konferencie o rovnoprávnosti žien a mužov, plánovanej na 20. až 21. júna 2002 v Skopje. Vzhľadom na problémy usporiadateľov sa konferencie uskutočnila vo februári 2003 a zúčastnili sa na nej zástupcovia MPSVR SR. 
	V rámci OSN počas 58. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN bola SR jedným zo spolupredkladateľov rezolúcií: „Ženy a politická účasť“(rezolúcia obsahuje konkrétne kroky, ktoré by medzinárodné spoločenstvo malo prijať s cieľom zlepšenia účasti žien v politickom živote), „Zlepšenie postavenia žien v systéme OSN“, „Odstránenie domáceho násilia páchaného na ženách“, a ďalšie.
 	Na úrovni MOP dňa 14. júna 2003 nadobudol platnosť pre SR dohovor MOP o rovnakých príležitostiach a rovnakom zaobchádzaní s mužmi pracovníkmi a ženami pracovníčkami so zodpovednosťou za rodinu, ktorý bol 14. júna 2002 uložený u depozitára MOP v Ženeve.
	 Úrad  jadrového dozoru  SR podporil členstvo svojich pracovníčok v celosvetovom združení žien profesionálne pracujúcich v oblasti jadrovej energetiky Women in nuclear Global a v slovenskej organizácii Women in nuclear Slovakia
	 
3.  Medzinárodné stredisko pre štúdium rodiny sa v roku 2003 zlúčilo s Výskumným ústavom práce, sociálnych vecí a rodiny. V roku 2003 výrazným počinom bolo realizovanie prvého výskumu o problematike násilia na ženách. VÚPSVR sa v roku 2003 výskumne osobitne nevenoval problematike žien resp. rovnosti príležitostí žien a mužov.
V roku 2003 boli vydané publikácie:
1. D. Gerbely,   E. Kvapilová: Zariadenia dennej starostlivosti o deti vo vybraných krajinách Európskej únie a na Slovensku, MSŠR 2003
2. E. Kvapilová, S. Porubänová: Rovnosť príležitostí: prečo ju potrebujeme? SŠPR 2003
3. B. Bodnárová, J. Filadelfiová: Názory a predstavy dievčat a mladých žien SR o práci v zahraničí a o obchodovaní so ženami 2003, (záverečná správa z výskumu pre IOM, Bratislava 2003)
4. B. Bodnárová, J. Filadelfiová: Domáce násilie a násilie na ženách v SR, MSŠR, Bratislava 2003

4. V roku 2002 nebola prijatá osobitná legislatíva na podporu činnosti neziskových ženských organizácií.
 
5. Na základe opatrení Pekingskej akčnej platformy bol  pre SR vypracovaný Národný akčný plán pre ženy v SR (1997) a  neskôr Koncepcia rovnosti príležitostí žien a mužov (2001). Pri ich hodnotení v roku 2003 nebola využitá pomoc medzinárodných inštitúcií.

6. MP SR je medzivládnym gestorom pri spolupráci v systéme OSN v problematike vidieckych žien a rodín. V roku 2003 pokračovala účasť rezortu na spolupráci v pracovnej skupine FAO pre ženy a poľnohospodársku rodinu – účasť na 16. medzinárodnom expertnom stretnutí, zameranom na rodovú oblasť a vidiecky rozvoj (december 2003, Birstonas, Litva). Boli vypracované pripomienky k Akčnému plánu vidieckych žien v rozvoji, ktorý bol so súhlasným stanoviskom SR schválený na 32. konferencii FAO v decembri 2003 v Ríme. Na národných oslavách Svetového dňa potravín odznela prednáška o problematike vidieckych žien.
	V priebehu roka 2003 sa uskutočnili odborné konzultácie s Regionálnym úradom FAO pre Európu v Ríme k príprave 12. zasadnutia Pracovnej skupiny pre ženy a poľnohospodársku rodinu v Programe FAO, ktoré sa plánuije na 18.-21. 10. 2004 v Nitre.   k príprave materiálu “Plán FAO – rod a rozvoj“), na svetovom potravinovom summite podporili zaradenie odkazu pre Svetový summit o trvalo udržateľnom rozvoji (september 2002, Juhoafrická republika) „Odkaz vidieckych žien ako nosných partnerov pre boj s hladom a podvýživou“ a zástupkyne SR aktívne prispeli k príprave a realizácii 11. zasadnutia pracovnej skupiny FAO, zameranej na problematiku účasti žien v rozvoji spoločnosti na vidieku (október 2002, Švajčiarsko)
 
7. Slovenská zdravotnícka univerzita úzko spolupracuje s organizáciami, ktoré sú predovšetkým zamerané na podporu a rozvoj zdravia žien na národnej  i medzinárodnej úrovni. Táto podpora spočíva predovšetkým v odbornej pomoci pri tvorbe vzdelávacích programov pre ženy, pri tvorbe populárne naučných materiálov, aj v osobnej účasti prednášateľov – zamestnancov univerzity. Je to spolupráca s organizáciami ako je Liga proti rakovine, Liga za mentálne zdravie a Slovenská spoločnosť pre plánované rodičovstvo a výchovu k rodičovstvu, Slovenský zväz zdravotne postihnutých, v tých oblastiach činnosti, ktoré sú zamerané na zdravý spôsob života, zdravý životný štýl a prevenciu najvážnejších ochorení ako sú onkologické a kardiovaskulárne choroby. Pracovníci SZU v rámci zahraničných ciest na medzinárodných kongresoch referujú aj o tejto aktivite a vymieňajú si skúsenosti s odborníkmi, ktorí pôsobia v podobných oblastiach. 
Projekt MATRA „Rovnosť príležitostí v SR“ bol realizovaný v rámci predvstupového programu PSO prostredníctvom Senter International v mene holandského ministerstva hospodárstva a holandského ministerstva zahraničných vecí. Partnerom v rámci uvedeného projektu bolo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, užívateľmi Odbor rovnosti príležitostí, Koordinačný výbor pre problematiku žien (MPSVR SR) a Sekcia pre ľudské práva a menšiny ÚV SR.
Projekt bol pôvodne zameraný na vytvorenie inštitucionálneho prostredia, schopného zaviesť a uplatňovať legislatívu, týkajúcu sa rovnakého zaobchádzania vo vzťahu k rovnoprávnosti rodov v ekonomickom živote.
 	Práca bola riadená prostredníctvom 3 expertných skupín: pre inštitucionálne prostredie, politickú scénu a sociálny dialóg. Riadiacim elementom bola Strategická riadiaca skupina.  V rámci projektu veľmi intenzívne a operatívne  pracovali expertné skupiny pre inštitucionálne prostredie a sociálny dialóg. Ako veľmi užitočné sa ukázalo prepojenie hodnoteného projektu „Rovnosť príležitostí v SR“ s projektom MATRA „Sociálny dialóg na bipartitnej úrovni“, pre naštartovanie problematiky rovnosti príležitostí v kolektívnom vyjednávaní.
Členovia Expertnej skupiny pre inštitucionálne prostredie operatívne pripravovali, plánovali, diskutovali a optimalizovali viaceré návrhy na strategické postupy pri vytváraní optimálnych schém inštitucionálneho zabezpečenia rovnosti príležitostí žien a mužov na úrovni vlády, parlamentu a mimovládnych organizácií.
Po vzniku prvej oficiálnej inštitúcie pre problematiku rovnosti príležitostí žien a mužov na úrovni NR SR – Komisie pre rovnosť príležitostí žien a mužov a postavenie žien v spoločnosti pri   Výbore pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien NR SR bola urobená analýza jeho činnosti, vyzdvihnuté klady a zdôraznené rezervy práce tejto inštitúcie. Vznikol plán zefektívnenia práce tejto komisie, aj vzhľadom na blízky vstup SR do EÚ a potrebu skoordinovania parlamentných výborov  v jednotlivých krajinách v porovnaní s výbormi v európskom parlamente.
Výhľadovo sa vytvorila stratégia posunu problematiky rovnosti príležitostí na vládnej úrovni s ohľadom na zameranie Odboru rovnosti príležitostí a antidiskriminácie skôr na problematiku rovnosti príležitostí v oblasti zamestnávania a sociálnej sféry. Naznačené boli úvahy o zastrešujúcom orgáne (umbrella body) Rade vlády pre rovnosť príležitostí či ešte akčnejšoma efektívnejšom splnomocnencovi/splnomocnenkyni (plenipotentiary) pre rovnosť príležitostí s patričným vybavením expertmi v rámci Úradu splnomocnenca.

Záver  

Národný akčný plán pre ženy v SR v rámci hodnotenia plnenia jeho princípov za rok 2003 konštatuje hlavne fakty, ktoré dokumentujú pokroky v realizovaní jednotlivých opatrení na riešenie základných stanovených princípov. Preto v závere je nutné upozorniť aj na obmedzenia, s ktorými problematika žien a rovnosti príležitostí žien a mužov neustále zápasí.
 Možno konštatovať, že všetky v informácii uvedené slovenské legislatívne normy (napriek absencii rodových hodnotení) sú v súlade so smernicami EÚ a svedčia o relatívne dobre zabezpečenej rovnoprávnosti de jure. Problémy pretrvávajú pri hodnotení skutočného stavu. Chýba účinnejší kontrolný systém (NIP kontroluje len vymedzený okruh záležitostí, chýbajú efektívne metodiky a indikátory, má obmedzené kompetencie postihovania tých, ktorí nariadenia porušujú), účinné sankcie, ale aj odvaha sťažovať sa . 
V SR pretrváva nedostatok aktitít v záujme zavedenia stratégie gender mainstreamingu (zavádzania rodového pohľadu). Každý rezort bude mať v zmysle maistreamingu povinnosť sledovať rovnosť príležitostí a jej dodržiavanie a  princípy rovnosti príležitostí rešpektovať už pri tvorbe zákonov. Pri tvorbe každého zákona by mala byť vykonaná analýza, ako budú opatrenia zákona pôsobiť rozdielne na ženy a mužov (dôležitý je nielen zákon, ale aj jeho realizovatelnosť a vymožiteľnosť).
V spoločnosti jasne absentuje znalosť o skutočnom obsahu pojmov rovnoprávnosť žien a mužov, rovnosť príležitostí, rovnosť v zaobchádzaní. 
Pojem rovnosti príležitostí žien a mužov predstavuje absenciu bariér fungujúcich na základe pohlavia vzhľadom na účasť na živote spoločnosti v ekonomickej, politickej a sociálnej oblasti. Rovnosť príležitostí nemožno zamieňať s rovnakosťou podmienok, pretože vzhľadom na pohlavie je potrebné za určitých okolností vytvoriť rôzne podmienky na zabezpečenie tej istej príležitosti realizovať dané právo.  
 Rovnoprávnosť žien a mužov sa zakladá na princípe rovnakých práv a rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi. Je to spôsob zaobchádzania, ktoré môže byť rozdielne, ale je považované za ekvivalentné v pojmoch práv, výhod, povinností a možností. 

V  zmysle porovnateľného výsledku bude nutné dôslednejšie postupovať pri plnení všetkých opatrení, podstatných pre vytváranie skutočného nediskriminačného prostredia pre ženy a mužov, pre narúšanie existujúcich stereotypov v chápaní postavenia, úloh a zodpovedností žien a mužov v rodine a v spoločnosti, pre skutočnú rovnosť príležitostí žien a mužov v každej oblasti života spoločnosti.