Title: Prejav pána štátneho tajomníka László Pomothy
Author: aa
Last saved by: spano
Company: MH SR

Príloha č. 3
 
Stav prípravy SR na pristúpenie k spoločnej obchodnej politiky EÚ

	Spoločná obchodná politika EÚ sa zakladá na jednotných zásadách, hlavne pokiaľ ide o úpravy colných sadzieb, uzatváranie colných a obchodných dohôd, zjednocovanie liberalizačných opatrení, vývoznej politiky a ochranných opatrení, akými sú napr. opatrenia pre prípad dumpingu alebo subvencovania. Článok 133 Zmluvy o EÚ udeľuje Európskej komisii významné právomoci a postavenie pri vytváraní, formulovaní stratégie a realizácii spoločnej obchodnej politiky EÚ. V riadení obchodnej politiky EK aplikuje nástroje obchodnej politiky v rámci pravidiel WTO. V tomto kontexte je v kompetencii EK tiež vykonávanie multilaterálnych dohôd prijatých v rámci WTO, dohôd s regionálnymi organizáciami alebo s jednotlivými krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ. Z tohto dôvodu jednotnú pozíciu EÚ na rokovaniach vo WTO prezentuje stály predstaviteľ EK a členské štáty  sú v pozícii pozorovateľov. Pri rozhodovaní o aktuálnych obchodných otázkach zohráva dôležitú úlohu Výbor 133 - poradný výbor Rady EÚ pre vonkajšie vzťahy, na zasadnutiach ktorého sa zúčastňujú národní experti. Vzhľadom na uvedené má MH SR rozpracovaný systém pre zabezpečenie činnosti tak na úrovni titulárov, zástupcov, ako aj expertov.

V rámci prístupového procesu SR do EÚ a prijatých záväzkov  v negociačnej kapitole    č.  6 Vonkajšie vzťahy je jednou z významných úloh zabezpečenie súladu medzinárodných zmlúv a dohôd v oblasti obchodných a hospodárskych vzťahov s acquis communautaire, čo znamená ich zosúladenie so zmluvnou základňou EÚ v súlade s platnými princípmi spoločnej obchodnej politiky. Na základe súhlasu vlády SR s materiálom „Návrh postupu na zabezpečenie súladu medzinárodných zmlúv hospodárskeho charakteru Slovenskej republiky so záväzkami vyplývajúcimi z jej členstva v Európskej únii“, sú MH SR v spolupráci s MZV SR postupne realizované kroky pre zabezpečenie tejto úlohy ku dňu vstupu SR do EÚ.

	Dovozný režim SR je možné všeobecne charakterizovať relatívne nízkym colným zaťažením (priemerné colné zaťaženie predstavuje hodnotu 6,1%) a 100-percentnou viazanosťou colných sadzieb vo WTO. Rozhodujúcim tarifným nástrojom obchodnej politiky SR je colný sadzobník. Po vstupe do EÚ Slovensko prevezme colné sadzby spoločného colného sadzobníka EÚ. Súčasná priemerná úroveň colnej ochrany SR je nižšia než priemerná úroveň colnej ochrany v krajinách EÚ. V súčasnosti SR uplatňuje clá v priemernej výške 6,1% na všetky tovary, z toho 4,4% na priemyselné výrobky, 13,2% na poľnohospodárskej výrobky a 0,1% na výrobky z rýb. EÚ v súčasnosti uplatňuje clá v priemernej výške 6,3% na všetky výrobky, z toho 3,6% na priemyselné výrobky, 16,2% na poľnohospodárske výrobky a 12,4% na výrobky z rýb. Prevzatie spoločného colného sadzobníka EÚ bude teda znamenať mierne zvýšenie colnej ochrany voči tretím krajinám.

Od roku 1971 sa v medzinárodnom obchode uplatňuje všeobecný systém colných preferencií (GSP) poskytovaný rozvojovým a najmenej rozvinutým krajinám. V praxi sa realizuje znížením colných sadzieb alebo bezcolnými dovozmi, čím sa  poskytujú výhodnejšie podmienky pre vstup na  aný trh. V roku 2003 poskytuje Slovenská republika colné výhody v rámci GSP 96 rozvojovým a 49 najmenej rozvinutým krajinám na dovoz 4 526 položiek colného sadzobníka v 8-miestnej nomenklatúre HS. Po vstupe musí SR zrušiť tento preferenčný režim a pripojí sa k preferenčnému systému, ktorý poskytuje EÚ rozvojovým krajinám. Európska únia poskytuje colné preferencie 130 rozvojovým krajinám (vrátane krajín bývalého ZSSR) a 49 najmenej rozvinutým krajinám; preferencie sa týkajú 8 922 položiek colného sadzobníka v 8-miestnej nomenklatúre HS. Preferenčný režim EÚ sa líši od slovenského nielen výškou úľav, počtom položiek a krajín, ale aj spôsobom používania zvláštnych podporných opatrení spojených s ochranou životného prostredia, dodržiavaním pracovných štandardov a bojom proti obchodovaniu s drogami. Na základe analýzy bude prevzatie GSP EÚ  znamenať pre SR zníženie príjmov štátneho rozpočtu z vybraného cla  (odhad na rok 2003 - 445 mil. Sk). S ohľadom na zásadnú odlišnosť systému poskytovania colných preferencií v SR a EÚ a po konzultácii s EÚ bude systém GSP EÚ prevzatý dňom vstupu SR do EÚ. 

V oblasti ochranných opatrení sa Slovensko pripojí k vykonávaniu opatrení, ktoré bude EÚ uplatňovať voči tretím krajinám a ukončí platnosť všetkých svojich ochranných opatrení. Rovnako bude SR uplatňovať ochranné opatrenia EÚ na zabezpečenie ochrany pred nekalými praktikami tretích krajín ako je dumping a nedovolené subvencie. V rámci EÚ, t.j. medzi SR a súčasnými i novými členskými štátmi EÚ, sa tieto opatrenia prestanú uplatňovať. Väčšina tretích krajín má opatrenia voči jednotlivým členským štátom EÚ, ale niektoré opatrenia zahrňujú celú EÚ (tieto opatrenia budú rozšírené na EÚ-25). Komisia podporí žiadosti ekonomických subjektov v EÚ-25 o revíziu týchto opatrení v prípade ich predĺženia. Obdobne po rozšírení EÚ budú môcť aj tretie krajiny požiadať o revíziu opatrení prijatých EÚ-15 voči nim v čase pred rozšírením.

Dovozy z tretích krajín do SR sú monitorované automatickými a obmedzované neautomatickými licenciami. Ich zoznam je každoročne vydávaný vyhláškou Ministerstva hospodárstva SR. Automatické licencie sa udeľujú každému žiadateľovi o dovoz tovaru v požadovanom množstve a slúžia na monitorovanie obchodných tokov niektorých citlivých produktov. Dovozné neautomatické licencie tovaru sú aplikované len na niekoľko tovarov v súlade s prijatými ochrannými opatreniami podľa článku XIX GATT. Licenčný systém EÚ je odlišný a zameraný do troch oblastí: hutnícky materiál (oceľ), textil a poľnohospodárske výrobky. V súvislosti s prípravou SR na vstup do EÚ Ministerstvo pôdohospodárstva SR zriadi najneskôr do 1.1.2004 Poľnohospodársku platobnú agentúru SR, ktorá vznikne splynutím Intervenčnej poľnohospodárskej agentúry SR, agentúry SAPARD a Odboru platobnej agentúry pri MP SR. Nová agentúra bude jediným výplatným orgánom v SR povereným vyplácaním prostriedkov z Európskeho poľnohospodárskeho záručného a garančného fondu (EAGGF) a bude koordinovať účasť SR na spoločnej poľnohospodárskej politike EÚ. Súčasne prevezme vydávanie licencií na poľnohospodárske komodity.

Zmení sa aj  vykazovanie zahraničného obchodu SR po vstupe do EÚ. Do celkového zahraničného obchodu SR sa bude zahŕňať aj bilaterálny obchod s jednotlivými členskými krajinami EÚ; údaje o obchode s krajinami EÚ však už nebudú vychádzať z colnej štatistiky, ale zo štatistického zisťovania prostredníctvom formulára Deklarácia o výmene tovarov medzi členskými štátmi EÚ. Údaje získané v rámci systému INTRASTAT-SK sa uložia do databázy zahraničného obchodu spolu s údajmi o obchode s nečlenskými štátmi EÚ. Z týchto údajov sa bude spracovávať súhrnná štatistika zahraničného obchodu SR. Metodické riešenie vykazovania obchodnej výmeny v rámci EÚ je v kompetencii ŠÚ SR, na zbere údajov a spracovaní prvotnej databázy sa bude podieľať CR SR. Reálnym vnútorným obchodom pre SR bude aj po vstupe do EÚ naďalej iba obchod v rámci teritoriálnych hraníc nášho štátu.

Vstup SR do EÚ by nemal zásadným spôsobom negatívne ovplyvniť slovenskú zahranično-obchodnú výmenu. Keďže v rovnakom termíne sa členskými krajinami stane aj ďalších deväť kandidátskych krajín, bude to znamenať, že podiel obchodu SR s členskými krajinami EÚ výrazne vzrastie a bude predstavovať zhruba 80% zahraničného obchodu SR. Charakter tejto zahranično-obchodnej výmeny sa vlastne vnútorne nezmení, pretože ide o dlhodobé obchodné vzťahy. Potencionálne riziko vzniká len v súvislosti s tým, že nový trhový priestor odstráni všetky doterajšie bariéry, čo sa môže premietnuť do značného tlaku na zvýšenie exportu zo súčasných členských krajín EÚ do SR. Náš trh sa vstupom do EÚ navyše otvorí preferenčným dovozom z rozvojových krajín. V prvej desiatke najvýznamnejších obchodných partnerov SR je šesť a v prvej desiatke najvýznamnejších investorov na Slovensku osem krajín EÚ. Vstupom do EÚ sa Slovensko stane súčasťou jednotného vnútorného trhu EÚ, ktorý vystaví slovenskú ekonomiku otvorenej konkurencii. EÚ a jej členské krajiny zostanú pre SR naďalej najdôležitejšími obchodnými partnermi, s ktorými v rámci záujmu ďalšieho skvalitnenia a rastu obchodu bude treba udržiavať permanentné bilaterálne hospodárske vzťahy.

Súčasťou obchodnej politiky je tiež podpora exportu. Proexportnej politike venovala v minulom období výraznú pozornosť aj vláda SR, ktorá svojím uznesením číslo 499/1999 schválila Komplexný program podpory exportu (aktualizovaný uznesením vlády číslo 620/2001). Tento program definuje opatrenia v rozpočtovej a investičnej politike, sektorové a výrobkové priority a inštitucionálne zabezpečenie podpory exportu.