Author: Valachovicova
Last saved by: spano
Company: MZP

INFORMÁCIA
O POSTUPE REALIZÁCIE MONITOROVACIEHO SYSTÉMU ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA A INTEGROVANÉHO INFORMAČNÉHO SYSTÉMU O ŽIVOTNOM PROSTREDÍ ÚZEMIA SLOVENSKEJ REPUBLIKY ZA ROK 2003.

1.	Úvod.
Uznesením vlády SR č.7/2000 bola schválená Koncepcia dobudovania  komplexného monitorovacieho a informačného systému v životnom prostredí SR, ktorá vychádza z dvoch základných východísk a to z uvedomenia si reálneho stavu plnenia doterajších úloh, ktoré sú realizované v zmysle Koncepcie monitorovania životného prostredia pre územie Slovenskej republiky a Koncepcie integrovaného informačného systému o životnom prostredí Slovenskej republiky z roku 1992 a z požiadaviek, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z prípravy na vstup do európskych štruktúr. 
Predkladaná  Informácia obsahuje stručný prehľad činností, vykonávaných v rámci celoplošného monitoringu v roku 2003 (Príloha č.1).
Podľa Koncepcie dobudovania komplexného monitorovacieho systému v životnom prostredí schválenou uznesením vlády SR č.7/2000, predmetom monitoringu životného prostredia Slovenskej republiky sú tieto ČMS:

Tabuľka č.1: Garanti a strediská ČMS celoplošného monitorovacieho systému životného prostredia SR
ČMS | Garant | Stredisko ČMS
Ovzdušie | MŽP SR | SHMÚ Bratislava
Meteorológia a klimatológia | MŽP SR | SHMÚ Bratislava
Voda | MŽP SR | SHMÚ Bratislava
Geologické faktory | MŽP SR | ŠGÚDŠ Bratislava
Pôda | MP SR | VÚPOP Bratislava
Biota (fauna a flóra) | MŽP SR | ŠOP Banská Bystrica
Lesy | MP SR | LVÚ Zvolen
Odpady | MŽP SR | SAŽP Bratislava
Cudzorodé látky v potravinách a krmivách | MP SR | VÚP Bratislava
Rádioaktivita	 životného prostredia | MŽP SR | SHMÚ Bratislava

V roku 1996 nadobudol účinnosť zákon NR SR č. 261/1995 Z. z. o Štátnom informačnom systéme, podľa ktorého bola spracovaná Koncepcia rezortnej časti štátneho informačného systému MŽP SR, schválená ministrom ŽP 27. 6. 1996. Podľa tejto Koncepcie sa Rezortný informačný systém (RIS) MŽP SR skladá z 18-tich projektov RIS-u, jedným z týchto informačných systémov je aj Informačný systém monitoringu, ktorý podľa Koncepcie RIS-u spolu s monitorovacím systémom treba chápať ako jeden funkčný celok.

2.	Štátny (celoplošný) monitorovací systém životného prostredia územia Slovenskej  republiky, zabezpečovaný na základe  projektov ČMS (uznesenie vlády SR č.7/2000).
Zabezpečenie realizácie štátneho (celoplošného)  monitorovacieho systému v etape dobudovania vychádza zo súčasnej úrovne jednotlivých čiastkových monitorovacích systémov a zo skúseností z ich budovania a prevádzky, pričom:
•	Základné východiská  Koncepcie monitorovania životného prostredia pre  územie Slovenskej republiky, schválené  uznesením vlády SR č. 449/1992 ostávajú platné.
•	Ministerstvo životného prostredia SR zabezpečuje koordinačno-metodickú funkciu celoplošného monitorovacieho systému predovšetkým prostredníctvom Koordinačnej rady monitoringu životného prostredia. 
•	Vlastnú realizáciu monitorovacieho systému životného prostredia a informačného systému o životnom prostredí územia Slovenskej republiky upravuje uznesenie vlády SR č. 620/1993.
•	Realizačná funkcia celoplošného monitorovacieho systému je zabezpečovaná garantmi jednotlivých čiastkových monitorovacích systémov, t.j. rezortmi, v ktorých pôsobnosti je oblasť záujmu čiastkového monitorovacieho systému. 
•	Vlastný výkon a koordináciu a metodické usmerňovanie  monitorovacích aktivít vo vnútri čiastkového monitorovacieho systému zabezpečujú strediská čiastkových monitorovacích systémov.

2.1. Rozbor realizácie monitoringu za rok 2003 a hodnotenie plnenia uznesenia vlády SR č. 288/1995.
Rozbor zámerov a stavu realizácie projektov monitorovania a vykonávaných monitorovacích činností za rok 2003 vedie k nasledovnému konštatovaniu:
•	systém, ukazovatele, metodiky a sieť  aktualizovaných projektov pre jednotlivé ČMS tak, ako boli spracované v roku 2001 sú porovnateľné s obdobnými systémami monitorovania v zahraničí v krajinách EÚ a OECD, pričom sa pri formulovaní ukazovateľov jednotlivých ČMS zohľadnili aj legislatívne požiadavky platné pre príslušnú zložku ŽP v rámci SR, ako aj špecifické potreby pre našu krajinu z pohľadu stavu znečistenia ŽP,
•	v dostatočnej miere sa nerealizovalo budovanie celoplošného monitorovacieho systému z dôvodu nedostatku disponibilných kapitálových prostriedkov v ČMS Ovzdušie a ČMS Meteorológia a klimatológia,
•	 z tabuľky finančného zabezpečenia (Príloha č.2) je zrejmé, že požiadavky boli 220,29 mil. Sk a skutočnosť 133,41 mil. Sk, čo predstavuje 60,56 %. V tabuľke finančného zabezpečenia (Príloha č.3) sa nachádzajú finančné ukazovatele pre rok 2004,
•	v  rezorte MP SR bolo požadovaných 2,35 mil. Sk kapitálových ale neboli  pridelené,
•	jednotlivé rezorty poskytli  z rozpočtu na rok 2003 tieto disponibilné finančné prostriedky v mil. Sk :
Rezort | Kapitálové výdavky | Bežné výdavky
| požadované | skutočnosť | % | požadované | skutočnosť | %
MŽP SR | 91,00 | 39,60 | 43,51 | 97,30 | 68,34 | 70,23
MP SR | 2,35 | 0,00 | 0,00 | 29,64 | 25,47 | 85,93
Spolu | 93,35 | 39,60 | 42,42 | 126,94 | 93,81 | 73,90

2.2. Projekty rezortného informačného systému životného prostredia
V roku 1996 začal platiť zákon NR SR č. 261/1995 o Štátnom informačnom systéme (ŠIS), podľa ktorého bola pre rezort životného prostredia v priebehu prvého polroka 1996 spracovaná Koncepcia rezortnej časti ŠIS MŽP SR. V rámci Koncepcie rezortného informačného systému (RIS) bola objasnená štruktúra informačného systému rezortu, výsledkom čoho bolo okrem iného aj vznik 18 subsystémov, medzi ktorými je definovaný projekt Informačného systému monitoringu (ISM) a projekt Informačného systému o životnom prostredí (ISŽP). Projekt ISM bol spracovaný podľa vyhlášky Štatistického úradu SR č. 283 z 30. septembra 1996 a schválený Radou vlády pre informatiku uznesením č. 202 z 5.10.2000.
	V roku 2000 bola schválená Koncepcia dobudovania komplexného monitorovacieho a informačného systému v životnom prostredí. V zmysle Koncepcie bol zaktualizovaný aj projekt ISM a celý Informačný systém monitoringu. 
V  roku 2003 pokračovali jednotlivé ČMS v sprístupňovaní informácií z monitoringu na svojich web serveroch prostredníctvom WEB stránok, ktoré sú spracované podľa jednotnej štruktúry - všeobecné informácie o ČMS, cieľ, zámer a charakteristika monitorovacieho systému, monitorovacia sieť, metódy monitorovania, štruktúra dátovej základne Parciálneho informačného systému s definovaním prístupových práv k jednotlivým informáciám podľa kategórií užívateľov, verejne prístupné základné balíky informácií, kontakt.
http://www.iszp.sk/nastroje/ism/ovzdusieuv.html, http://www.iszp.sk/nastroje/ism/vodauv.html, http://www.iszp.sk/nastroje/ism/makuv.html, http://www.iszp.sk/nastroje/ism/gfuv.html, http://www.iszp.sk/nastroje/ism/odpadyuv.html, http://www.iszp.sk/nastroje/ism/biotauv.html, http://www.iszp.sk/nastroje/ism/podauv.html, http://www.iszp.sk/nastroje/ism/lesyuv.html, http://www.iszp.sk/nastroje/ism/cudzoruv.html,               http://www.iszp.sk/nastroje/ism/radiouv.html, 

Cez úvodnú stránku ISM http://www.iszp.sk/nastroje/ism/uvodism.htm je možné nielen vstúpiť do problematiky jednotlivých ČMS, ale aj získať ucelené informácie o informačnom systéme. Celý ISM tak vytvoril previazaný celok informačných zdrojov jednotlivých ČMS.
Pre sprístupnenie a interpretáciu monitorovaných ukazovateľov z jednotlivých ČMS na Internete, bolo v  roku 2003 vytvorených niekoľko interaktívnych WEB máp, ktoré  pracujú na princípe dynamicky generovaných stránok podľa požiadaviek klienta. 
Na http://atlas.sazp.sk:7777/webmapy2/index.php sú okrem iných publikované mapové služby:
Čiastkový monitorovací systém pôda
Kvalita povrchových vôd SR
Kvantita povrchových vôd SR
Kvalita podzemných vôd SR
Kvantita podzemných vôd SR
Mapa území zaradených do národného zoznamu chránených vtáčích území
Katalóg chránených stromov SR
Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
Regionálny informačný systém o odpadoch – RISO
V snahe vytvoriť prehľad o dátach, súvisiacich so životným prostredím, bol na stránke http://www.iszp.sk/katalog/index.html sprevádzkovaný  "Katalóg dátových zdrojov životného prostredia" (KDZ). Katalóg dátových zdrojov (ktorý je kompatibilný s CDS, uplatňovanom v krajinách EÚ),  prehľadne sumarizuje, jednoznačne kategorizuje a sprístupňuje odbornej a laickej verejnosti okrem iného aj základné informácie o dátach, ktoré sú v správe ČMS. V KDZ všetky strediská ČMS vystavujú metainformácie o databáze a  položkách databázy svojich monitorovaných a spracovaných údajov. Vytvorený katalóg umožňuje užívateľom získať informácie o už existujúcich dátach, s ich podrobnou charakteristikou a kontaktom na správcu.
Povinnosťou organizácií, poverených funkciou strediska ČMS, je okrem prevádzkovania ČMS budovať ich vlastný parciálny informačný systém a vystavovať informácie z monitoringu cez server do siete. Na spracovanie dát a prípravu informácií bolo strediskám ČMS, v rámci budovania ISM, poskytnuté HW a SW vybavenie. 
Komunikačným prostredím budovaného ISM pre rezortné organizácie je neverejná rozľahlá dátová sieť Ministerstva životného prostredia SR - ŽPNet. Prepojenie vlastných sietí LAN/WAN rezortných organizácií so sieťou ŽPNet  umožňuje priamu komunikáciu so zdrojmi a sieťovými službami (intranet) siete ŽPNet. SAŽP, ako správca siete  ŽPNet, umožní aj mimorezortným ČMS  prepojenie s touto sieťou prostredníctvom celosvetovej globálnej dátovej siete Internet. Tak sa zabezpečí sprístupnenie vzdialených údajových základní všetkých prevádzkovateľov ČMS cez navzájom prístupné web servery. 

3.	Záver.
Aktivity rezortov a odborných inštitúcií, zainteresovaných do úlohy vytvorenia harmonizovaného monitorovacieho systému životného prostredia SR a ISŽP SR, uvedené v predkladanej súhrnnej Informácii predstavujú najdôležitejšie činnosti a ich výsledky v roku 2003 (Príloha č. 1).
Požadované a pridelené finančné prostriedky v mil. Sk na zabezpečenie ČMS podľa rezortov   za rok 2003 sa nachádzajú v Prílohe č.2. Požadované finančné prostriedky v mil. Sk na rok 2004 sa nachádzajú v Prílohe č. 3.
V rezorte MŽP SR bolo zo štátneho rozpočtu pridelených 107,94 mil. Sk z požadovaných 188,30 mil. Sk., čo sa prejavilo tým, že sa v dostatočnej miere nerealizovalo budovanie celoplošného monitorovacieho systému životného prostredia SR predovšetkým v ČMS Ovzdušie a ČMS Meteorológia a klimatológia.
V rámci rezortu MP SR bolo zo štátneho rozpočtu pridelených 25,47 mil. Sk z požadovaných 31,99 mil. Sk. 
Materiál bol spracovaný v spolupráci s Ministerstvom pôdohospodárstva SR a organizáciami, poverenými funkciou strediska čiastkového monitorovacieho systému.