Title: Úvod
Author: MH
Last saved by: jost
Company: MH SR

Návrh stratégie rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky do roku 2013

	Problematika trvalo udržateľného rozvoja patrí ku globálnym problémom súčasného sveta, a preto vlády, mimovládne organizácie i  predstavitelia rôznych občianskych spoločností hľadajú koordinovaný prístup na jeho riešenie. Stratégia rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky predstavuje jeden z koncepčných nástrojov majúcich za cieľ rozvoj príslušného odvetvia, v tomto prípade cestovného ruchu v stanovenom časovom horizonte. 

1. Ciele a dôvody vypracovania stratégie

	Stratégia rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky si kladie za cieľ navrhnúť riešenie nosných, základných otázok postavenia a rozvoja cestovného ruchu na Slovensku v časovom horizonte do roku 2013. Zámerom je preto pokrytie tohto časového obdobia rokov 2007 – 2013 v súlade s plánovacím obdobím v Európskej únii. 

	Stratégia vychádza z aktualizácie komplexného rozpracovania cieľov programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky, nadväzuje na  Národný program rozvoja cestovného ruchu v SR, Regionalizáciu cestovného ruchu v SR  a  ďalšie dokumenty, ktoré sa týkajú tejto sféry národného hospodárstva. 

	Dôvodom na spracovanie stratégie je potreba vymedziť víziu postavenia a významu cestovného ruchu v našom národnom hospodárstve s časovým horizontom siahajúcim až na koniec plánovacieho obdobia rokov 2007 - 2013, stanoviť ciele, ktoré chceme dosiahnuť a prijať konkrétne úlohy a opatrenia, ktoré nás priblížia k týmto cieľom.

Stratégia rozvoja cestovného ruchu bude predstavovať jeden zo základných východiskových dokumentov prezentujúcich cestovný ruch ako jednu z rozvojových priorít v ekonomike Slovenska na obdobie nasledujúcich niekoľkých rokov. Z nej sa budú odvíjať čiastkové koncepcie rozvoja spracované priebežne na kratšie časové obdobia 2-3 rokov, ktoré budú hodnotiť dosiahnutý pokrok a aktualizovať nové úlohy na realizáciu vytýčených cieľov.

Stratégia rozvoja cestovného ruchu bude slúžiť všetkým riadiacim orgánom na najrôznejších úrovniach pri uplatňovaní ich rozhodovacej a koordinačnej právomoci vo vzťahu ku štruktúram cestovného ruchu v procese presadzovania ich zámerov v tejto oblasti ľudskej činnosti.

Slovensko je v súčasnosti v zaostávajúcej pozícii v rámci európskeho cestovného ruchu. Význam  cestovného ruchu u nás je značne podcenený, stáva sa, že časť verejnosti ho považuje za zbytočný, dokonca škodlivý jav. Prestíž odborníkov cestovného ruchu je dosť nízka. Chýba legislatívna norma o cestovnom ruchu, ktorá by upravila základné definície a vymedzila organizačnú štruktúru a význam cestovného ruchu v národnom hospodárstve. Absentujú pravidlá pre  riadenie, koordináciu a stanovenie zodpovednosti pre jednotlivých aktérov pôsobiacich v oblasti cestovného ruchu. Nedostatkom je aj nedodržiavanie niektorých legislatívnych noriem zo strany niektorých subjektov (sprievodcovská činnosť bez oprávnenia, ubytovávanie v súkromí „načierno“, nedodržiavanie podmienok na zatrieďovanie ubytovacích zariadení, predaj tovaru nejasného pôvodu, prevádzkovanie nepoistených cestovných kancelárií a podobne). Absencia stratégie hospodárskej politiky a na ňu nadväzujúcej politiky cestovného ruchu sa stali príčinou, že v záplave operatívnych rozhodnutí niektoré orgány štátnej správy i samosprávy zatiaľ ešte nedocenili význam cestovného ruchu pre rozvoj hospodárstva.

Cestovný ruch je medzirezortným odvetvím, ktoré priamo zasahuje do sféry hospodárstva, priemyslu, obchodu a služieb, financií, dopravy, regionálneho rozvoja, kultúry, zdravotníctva, vzdelávania, športu, ochrany životného prostredia, lesného a vodného hospodárstva, pôdohospodárstva, zamestnanosti, vytvárania nových pracovných miest a pôsobnosti samospráv. Pre cestovný ruch je typické, že kým väčšina iných odvetví sa zaoberá relatívne úzkym segmentom svojej pôsobnosti po vertikálnej osi, charakter cestovného ruchu je taký, že spája aj rôzne odvetvia po horizontálnej osi. Zahrňuje teda viaceré problémy, ktoré možno riešiť len spoluprácou na medzirezortnej úrovni. Táto spolupráca v súčasnosti nie je postačujúca.

Rozvoj cestovného ruchu na Slovensku je v posledných rokoch chaotický, nekoordinovaný, roztrieštený  a bez strategického smerovania. To je hlavná príčina jeho nestabilného vývoja z hľadiska štatistických ukazovateľov na národohospodárskej úrovni, sprevádzaného stagnáciou na regionálnej úrovni a neistotou podnikateľského prostredia. Chýbajúca stratégia, nerozvinuté marketingové aktivity, nie vždy úspešná privatizácia a nekvalita služieb v rozhodujúcej miere ovplyvnili súčasný stav cestovného ruchu. Rozdrobenosť producentov služieb má za následok neochotu a neschopnosť spolupracovať na tvorbe ucelených produktov (balíkov služieb) v cieľových miestach. Časté zmeny rozhodujúcich hospodárskych zákonov komplikujú podnikateľské aktivity.  Ak sa nepodarí prijať legislatívnu úpravu definujúcu dostatočné kompetencie a finančné zdroje na podporu rozvoja cestovného ruchu na úrovni štátu, regiónov, miest, obcí a podnikov pri ich činnosti a združovaní, potom k rozvoju cestovného ruchu na Slovensku nedôjde.

Slovensko sa ocitlo v zložitej situácii na medzinárodnom trhu cestovného ruchu. Na jednej strane tu existuje dostatočný potenciál pre rozvoj cestovného ruchu na strane primárnej i sekundárnej ponuky, na druhej strane tento potenciál väčšinou nemožno využiť ako produkt. V týchto podmienkach cestovný ruch na Slovensku nemôže byť odvetvím s rozhodujúcim vplyvom na posilnenie výkonnosti hospodárstva, môže však významne napomôcť pri zvyšovaní tvorby hodnôt, znižovaní nezamestnanosti a vyrovnávaní medziregionálnych rozdielov. 

Rozvoj cestovného ruchu všade vo svete silne ovplyvňuje verejný sektor. Úspešnosť jednotlivých aktivít závisí od lepšej súdržnosti jednotlivých partnerov, lepšej podpory zo strany štátu a schopnosti prispôsobiť sa meniacim podmienkam. 

Cestovný ruch nepatrí medzi tie odvetvia, ktoré sa v minulosti podieľali na zlých úveroch v bankách, na druhej strane  má vysokú pridanú hodnotu, čo nie je pre súčasnú štruktúru vývozu charakteristické. Podniky cestovného ruchu sú často nútené svoje záväzky uhrádzať vopred v hotovosti, a tak sa ani nepodieľajú na enormnom náraste zadĺženosti medzi podnikmi, ani na vysokom objeme rizikových úverov. 

Načrtnutie riešenia týchto, ale aj ďalších nespomenutých problémov si kladie za cieľ predkladaná stratégia. Pochopenie prínosu cestovného ruchu pre ekonomiku našej krajiny a stanovenie jasného postupu na odstránenie nedostatkov môže prispieť k výraznejšiemu zhodnoteniu turistickej ponuky Slovenska na medzinárodnom trhu, k väčšiemu prínosu pri tvorbe hrubého domáceho produktu a ku skvalitneniu životnej úrovne všetkých tých, ktorí sa na tejto činnosti podieľajú.

2. Analýza vývoja a dosiahnutého stavu v cestovnom ruchu

Pre EÚ, ako aj ostatné krajiny sveta predstavuje cestovný ruch významnú ekonomickú aktivitu, ktorá obsahuje širokú škálu produktov a destinácií.  Svedčí o tom aj fakt, že asi 5 % hrubého domáceho produktu v EÚ vygeneruje práve cestovný ruch (a až 12 % spolu s aktivitami, ktoré generuje v ďalších odvetviach - napr. doprava, maloobchod), zároveň predstavuje 30 % z celkového zahraničného obchodu so službami (v niektorých krajinách EÚ je tento údaj podstatne vyšší). Európa vďaka svojej rozmanitej ponuke destinácií je najnavštevovanejším regiónom na svete. Podľa predpovede WTO do roku 2020 Európa zaznamená 717 miliónov turistických pricestovaní. Toto číslo predstavuje ročný rast 3 %. Pokiaľ ide o EÚ, jej cestovný ruch je vo veľkej miere domáci, iba 13 % sa týka návštevníkov z nečlenských krajín.

Pri chýbajúcej jednotnej európskej politike cestovného ruchu je regulácia odvetvia cestovného ruchu v členských krajinách rôzna. Vyplýva z váhy a postavenia cestovného ruchu v ekonomike štátu, z predstavy tej - ktorej vlády o stratégii rozvoja a podobne. Neexistuje teda jednotný návod na rozvoj cestovného ruchu, ktorý by bolo možné aplikovať na konkrétnu krajinu. Väčšina európskych noriem, ktoré sa týkajú aj cestovného ruchu, sa viaže na ochranu spotrebiteľa a ekológiu.  Ochrana spotrebiteľa v EÚ má veľký význam, tvoria sa spoločné normy, suverenita krajín v tejto oblasti je dosť obmedzená. Občania EÚ ako turisti sú si vedomí svojich práv a nárokov, ktoré primerane aj využívajú. Naše slovenské podnikateľské subjekty už musia počítať s európskym klientom, na ktorého sa treba postupne aj pripraviť. 

V EÚ pracuje v cestovnom ruchu vyše 2 milióny podnikov a živnostníkov, ktorí spolu zamestnávajú 8 miliónov ľudí, čo je asi 5 % z celkovej zamestnanosti, pričom ďalších 20 miliónov pracuje v nadväzujúcich odvetviach. 

Vplyvom teroristických útokov a vojnových hrozieb od začiatku roku 2002 vzrástol význam bezpečnosti. Nastáva zmena správania sa zákazníka v zmysle odkladania rezervácií, oneskorovanie vo vydávaní ponukových katalógov zo strany touroperátorov, vzrast záujmu o predaj na poslednú chvíľu (last minute), rastú rezervácie a predaj  cez internet. Ceny zohrávajú kľúčovú úlohu v nákupnom rozhodovaní. Zreteľná je tendencia ku kratším pobytom podľa požiadaviek zákazníka. Na vzostupe je domáci cestovný ruch, pričom sa zaznamenáva aj rast seniorského a mládežníckeho cestovného ruchu. Rastie dopyt po tradičnom nehotelovom ubytovaní, preferuje sa cestná doprava (najmä vlastnými autami). Fragmentácia dovoleniek je väčšia v nadväznosti na skrátenie pracovného času a predĺženie platenej dovolenky, zreteľný je aj prechod od pasívne strávenej dovolenky k dovolenke ako skúsenosti a zážitku. Snahou je niečo zažiť a nadobudnúť skúsenosť, získať nové poznatky a vedomosti, autentické pocity, súčasne sa kladie dôraz na kvalitu služieb a životného prostredia. Do popredia sa dostávajú aktivity v súlade s princípmi trvalo udržateľného rozvoja. Rozširujú sa príležitosti pre turistické destinácie s minimálnymi vstupnými prekážkami, čoraz dôležitejšiu úlohu zohráva proces ekonomickej integrácie a novodobé migračné prúdy. 

Z hľadiska slovenského cestovného ruchu predstavuje dôležitý prvok v jeho vývoji vstup Slovenska do EÚ. Voľný pohyb tovaru a služieb otvára ponuku turistických služieb na celom teritóriu EÚ, a expandovanie ponuky na nové trhy. Z hľadiska podnikateľských subjektov pôjde zároveň o zvýšenie konkurencie. Jednotná spoločná mena  bude znamenať zjednotenie cenovej úrovne, pritom však zvýšenie cien môže znížiť atraktivitu niektorých krajín. Z pohľadu spotrebiteľa sa zvyšuje ochrana jeho práv. Už nielen jednotná ochrana spotrebiteľa ale aj voľný pohyb tovarov a služieb posúvajú hranice cestovného ruchu SR na úroveň hraníc EÚ. Aj s týmto vývojom musíme počítať.
Pri nedostatku vlastných, vnútorných zdrojov, vstup do EÚ podstatným spôsobom rozširuje podporu rozvoja cestovného ruchu prostredníctvom štrukturálnych fondov. Otvára sa príležitosť spoločnej prezentácie krajiny prostredníctvom  EÚ. Rozširovanie cestovného ruchu prinesie potrebu rozvoja ľudských zdrojov a kvality služieb cestovného ruchu. 

Výsledky CR na Slovensku za rok 2004 sú dokumentované v prílohe č. 1

Po prepočte priemerných výdavkov zahraničných návštevníkov na Slovensku na celkové výdavky je dôležitým poznatkom skutočnosť, že takýmto spôsobom zisťované devízové príjmy sa odhadujú v objeme 1,5 – 2,0 mld. USD za rok. V porovnaní s oficiálnymi údajmi uvádzajúcimi cca 800 - 900 mil. USD za rok to znamená, že skutočné devízové príjmy sú 1,5 - až 2-krát väčšie. Tento rozdiel možno odvodiť nielen od nedostatočného vykazovania výkonov cestovného ruchu, ale v ňom možno tušiť aj vplyv tieňovej ekonomiky. Výsledky výberového zisťovania totiž dokumentujú, že približne 1/3 devízových výdavkov bola vynaložená na ubytovacie a stravovacie služby, ale na dopravu viac ako 23 % a na nákupy takmer 40 % výdavkov. Poznatky z jednotlivých regiónov Slovenska ukazujú na množstvo ubytovacích zariadení cestovného ruchu, ktoré oficiálne nie sú evidované. Ide predovšetkým o tzv. ubytovanie v súkromí, teda činnosť, ktorá je veľmi ťažko dokázateľná. Ukazuje sa preto potreba nielen presnejšieho (možno aj prísnejšieho) legislatívneho riešenia, ale aj potreba dôslednej evidencie, prepojenia a poskytovania informácií zo strany samosprávnych inštitúcií a daňových orgánov. 

 	Pozitívny vývoj cestovného ruchu na Slovensku v rokoch 2000 až 2003 bol v  roku 2004 charakterizovaný výrazne opačnou tendenciou. Táto vychádza predovšetkým z výrazných zmien, ktoré nastali mimo odvetvia cestovného ruchu, avšak majú veľmi významný dosah na cestovný ruch. Ide o také skutočnosti, ako je posilňovanie kurzu slovenskej koruny, zvýšenie pôvodnej sadzby DPH zo 14 na 19 %, ale sú to aj zásadné ekonomické a sociálne zmeny, ktoré  majú dosah na ceny služieb cestovného ruchu i životnú úroveň nášho obyvateľstva. V minulosti Slovensko najviac profitovalo zo slabej koruny. V roku 2004 sa však aj táto výhoda so silnejúcou korunou stráca, Slovensko sa stáva drahou krajinou pre domácich i zahraničných hostí. 

Z hodnotenia súčasného stavu aktívneho zahraničného cestovného ruchu (AZCR) SR je zrejmé, že neexistuje žiadny objektívny dôvod na to, aby Slovensko nemohlo dosahovať relatívne porovnateľné výkony v cestovnom ruchu ako naši susedia – Česko, Poľsko či Maďarsko. Porovnanie niektorých ukazovateľov za rok 2004 v nasledujúcej tabuľke ilustruje postavenie Slovenska medzi našimi susedmi.

2004

Výdavky zo ŠR na propagáciu krajiny
v mil. USD

Príjmy z aktívneho CR v mld. USD

Počet prenocovaní
cudzincov v mil.

Počet zahraničných zastúpení marketingovej agentúry

Slovensko | 3,0 | 0,9 | 4,6 | 6
Česko | 9,5 | 4,2 | 18,9 | 29
Poľsko | 9,3 | 5,8 | 9,3 | 13
Maďarsko | 35,2 | 4,1 | 10,3 | 26
Zdroj: WTO 

Ak teda aktívny zahraničných cestovný ruch je v susedných krajinách významným zdrojom devízových príjmov, je to pozitívny dôsledok nielen kvality a štruktúry poskytovaných služieb cestovného ruchu, ale v nemalej miere aj väčšieho objemu finančných prostriedkov vyčlenených na štátnu propagáciu cestovného ruchu. 
   	 
Prierezový charakter cestovného ruchu predpokladá koordináciu jeho rozvoja. Postavenie Ministerstva hospodárstva SR ako ústredného orgánu štátnej správy má indikovať očakávanie efektívneho rozvoja cestovného ruchu. Úlohy v cestovnom ruchu sú zabezpečované predovšetkým v rámci odboru cestovného ruchu v organizačnej štruktúre sekcie podnikania a cestovného ruchu MH SR. Koordinácia s ostatnými ministerstvami, ktoré v rámci svojich kompetencií tiež zodpovedajú za čiastkové úlohy na úseku cestovného ruchu, je neefektívna a nepravidelná.

        	Nedostatočná je koordinácia záujmov rozvoja cestovného ruchu aj samosprávnymi orgánmi na miestnej úrovni a na úrovni samosprávneho kraja. Súčasné začlenenie cestovného ruchu do odborov regionálneho rozvoja nie je personálne ani nástrojovo zabezpečené. Aj keď ťažisko rozvoja cestovného ruchu je v regiónoch, len orgány miestnej samosprávy boli iniciatívne pri zakladaní združení cestovného ruchu, financovaní propagácie a pod. Intenzívnejší rozvoj je brzdený obmedzenými zdrojmi miestnych samospráv.

     	Dosiaľ malý vplyv na rozvoj cestovného ruchu majú miestne a regionálne združenia cestovného ruchu. Rozvoj ich iniciatívy je limitovaný nedôverou a neochotou podnikateľov združovať sa, združovať zdroje a koncepčne pracovať. Rozvoj cestovného ruchu v regiónoch vyžaduje však víziu a koncepčnosť podporenú skúsenosťami. S cieľom rozvoja cestovného ruchu na miestnej a regionálnej úrovni je potrebné zásadným spôsobom riešiť zriaďovanie a financovanie združení cestovného ruchu. Práve tieto združenia majú z hľadiska  ďalšieho rozvoja cestovného ruchu zásadný a rozhodujúci význam. Vychádza sa pritom zo základného, všeobecne akceptovaného postulátu, že produkt cestovného ruchu vzniká v regióne. Tvorba produktu strediska cestovného ruchu musí byť koordinovaná medzi všetkými podnikateľskými i nepodnikateľskými subjektami v stredisku či v regióne, aby sa uspokojili potreby a očakávania návštevníkov. Ich náplňou činnosti v strediskách cestovného ruchu je zastupovanie a presadzovanie záujmov členov vo vzťahu ku orgánom verejnej správy, podnikateľským subjektom v stredisku, vytváranie finančných predpokladov na realizáciu zámerov a projektov cestovného ruchu, organizovanie a iniciovanie spoločenských, kultúrnych a športových podujatí, starostlivosť o rozvoj infraštruktúry, spoločný marketing, propagácia a poskytovanie informácií, tvorba stratégie ďalšieho rozvoja cestovného ruchu a mnohé ďalšie. Nezanedbateľné je pritom vynakladanie optimálnych nákladov na tvorbu produktu, ktoré zabezpečia efektívnosť podnikateľskej činnosti. Pravidlá takéhoto združovania sa zatiaľ na Slovensku nejestvujú, ale napr. v Rakúsku každá spolková krajina má svoj vlastný krajinský zákon na vznik a financovanie takýchto združení.

     	Stále významnejšiu úlohu v rozvoji cestovného ruchu, najmä vidieckeho, majú mimovládne organizácie ako sú občianske združenia (časť združení cestovného ruchu), neziskové organizácie poskytujúce verejno-prospešné služby, nadácie podporujúce rôzne projekty rozvoja, vzdelávacie aktivity, projekty ochrany prírodného prostredia, projekty na záchranu kultúrneho dedičstva ako aj ďalšie mimovládne organizácie orientované na poradenskú a výchovnú činnosť v súvislosti s rozvojom cestovného ruchu. 

     	V podnikateľskej sfére cestovného ruchu existuje rozvinuté konkurenčné prostredie prevažne malých a ekonomicky slabých podnikov poskytujúcich predovšetkým ubytovacie a stravovacie služby. Neexistujú žiadne väčšie spoločnosti, ktoré by plnili funkcie trhového vodcu z hľadiska kvality a inovácie služieb a zlepšovania obrazu krajiny v zahraničí.

U cestovných kancelárií a cestovných agentúr prevláda ich výrazná orientácia na pasívny zahraničný cestovný ruch, teda na vycestovanie našich občanov do zahraničia. Bude preto potrebné v budúcnosti motivovať tieto subjekty tak, aby sa viac orientovali na aktívny zahraničný  cestovný ruch i domáci cestovný ruch. Podporované by mali byť predovšetkým prostredníctvom štátnej propagácie a prezentácie Slovenska  doma i v zahraničí.

Jedným z ťažiskových problémov slovenských hotelov je ich nízka celoročná vyťaženosť. Pružnejšou cenovou politikou a marketingovými akciami v medzisezóne sa môžu prilákať ďalší návštevníci. Rozširovaním ponuky doplnkových služieb a služieb na trávenie voľného času sa dá zvýšiť ich obsadenie. Pokročilo sa v zlepšovaní kvality ich materiálno-technickej základne, viac treba dbať o slovenskú a medzinárodnú gastronómiu, výrobu a predaj jedál v súlade so zásadami racionálnej a zdravej výživy. U slovenských hotelov zatiaľ prevláda absencia medzinárodných štandardov, marketingových aktivít, koncepcií a stratégií. Len veľmi málo hotelov na Slovensku patrí k zahraničným hotelovým sieťam alebo má zahraničný manažment.

      	V cestovnom ruchu, v porovnaní s ostatnými odvetviami, sa veľmi ťažko uplatňujú systémy riadenia kvality. Význam kvality a jej riadenie najsilnejšie preniklo do priemyselných odvetví, postupne sa uplatňuje i v službách. V podmienkach cestovného ruchu iba Slovenský zväz vidieckej turistiky už viac rokov udeľuje znak kvality pre zariadenia vidieckej turistiky a agroturistiky. Systém vychádza z dlhoročných skúseností štátov EÚ, nie je však akreditovaný. V súčasnosti sa tento systém aktualizuje. 

Na Slovensku zatiaľ neexistuje organizácia, ktorá má všeobecnú akreditáciu na certifikáciu kvality pre zariadenia cestovného ruchu. Zavedenie tohto systému je pre drobné podniky cestovného ruchu ekonomicky náročné, niektorí nedostatočne chápu zásady a nástroje kvality, ktoré vedú k potrebe zmien v podniku, k ešte vyššiemu vzdelávaniu jednotlivcov aj kolektívu. V Českej republike, kde na trhu už pôsobí agentúra s predmetnou činnosťou, sa táto činnosť zavádza taktiež pomaly. 

Potenciál cestovného ruchu Slovenska je pomerne rozsiahly, pokrývajúci takmer všetky rozhodujúce formy a druhy cestovného ruchu. Vychádzajúc z  Regionalizácie cestovného ruchu v SR sú oblasti severného Slovenska svojím charakterom vhodné na aktivity spojené s horskou i zimnou turistikou, južné Slovensko poskytuje možnosti pobytov pri vode a využívanie termálnej vody. Takmer celé Slovensko má množstvo kultúrnych, historických i  prírodných atraktivít s možnosťou ich využitia v cestovnom ruchu. Na Slovensku sú vybudované mnohé ubytovacie i stravovacie kapacity i kapacity poskytujúce doplnkové služby cestovného ruchu. Ponuka a jej realizácia však nezodpovedá našim možnostiam a potenciálu. Územie Slovenska možno rozdeliť do 21 oblastí cestovného ruchu, ktorých dlhodobý potenciál je uvedený v prílohe  č. 2.

Ponuka Slovenska na trhu aktívneho zahraničného cestovného ruchu (AZCR) sa málo odlišuje od ponuky okolitých krajín. Pre orientáciu ponuky je pritom dôležité poznať, aký je dopyt cieľových skupín návštevníkov po jednotlivých atraktivitách. Dopyt návštevníkov prichádzajúcich na Slovensko sa orientuje najmä na rekreačný pobyt na horách (29 %), zimné športy (22 %, v zime na prvom mieste so záujmom až 47 %), návštevu rodiny, resp. známych a pobyt pri vode (obe po 11 %). Tieto tri preferencie záujmu zahraničných návštevníkov spolu tvoria až 72 % celkového dopytu. Nasledujú okružné cesty a pobyt v kúpeľoch. Všetky ostatné druhy cestovného ruchu sa z hľadiska ich záujmu ocitli pod hranicou 5 %. Najmenší záujem prejavili návštevníci o  nákupnú turistiku. 

Záujem zahraničných návštevníkov o jednotlivé druhy cestovného ruchu na Slovensku možno charakterizovať prostredníctvom nasledovných dvoch tabuliek:  

predmet záujmu | zima | leto | jeseň | 2004
zimné športy | 29,3 | 16,0 | 18,0 | 19,6
rekreačný pobyt na horách | 13,0 | 18,7 | 17,8 | 17,1
rekreačný pobyt pri vode (termálne kúpaliská, vodné plochy) | 9,5 | 18,1 | 9,9 | 12,0
návšteva rodiny, známych | 10,3 | 8,7 | 10,6 | 10,0
mestské kultúrno-historické pobyty | 5,4 | 9,8 | 8,7 | 8,4
nákupná turistika | 6,5 | 6,2 | 8,2 | 7,4
iba tranzit | 8,7 | 6,9 | 7,0 | 7,3
pobyt v kúpeľoch | 5,2 | 3,2 | 8,1 | 6,3
okružné cesty (za poznávaním prírody, kultúry a histórie) | 4,2 | 5,7 | 5,3 | 5,2
vidiecka turistika | 2,3 | 2,5 | 2,6 | 2,5
neuvažujem o ďalšej návšteve Slovenska | 5,6 | 4,2 | 3,8 | 4,2
Zdroj: štatistický prieskum

Účel návštevy - zastúpenie účelov  medzi  odpoveďami návštevníkov podľa krajín
predmet záujmu | % odpovedí medzi návštevníkmi z
| Česka | Poľska | Rakúska | Maďarska | Ukrajiny | Nemecka | ostatné
tranzit | 18,4 | 19,6 | 49,4 | 33,3 | 19,2 | 51,4 | 37,8
pracovná (študijná) cesta | 29,4 | 9,6 | 16,5 | 13,0 | 15,4 | 11,6 | 18,5
návšteva rodiny/známych | 25,1 | 5,0 | 12,7 | 14,2 | 15,4 | 8,7 | 6,7
nákupná turistika | 8,3 | 22,4 | 12,7 | 27,6 | 46,2 | 0,0 | 2,5
rekreačný pobyt | 9,9 | 33,8 | 5,1 | 4,1 | 3,8 | 4,3 | 8,4
kultúrno-poznávací turizmus | 6,1 | 9,6 | 2,5 | 7,7 | 0,0 | 11,6 | 23,5
liečebný pobyt | 2,7 | 0,0 | 1,3 | 0,0 | 0,0 | 12,3 | 2,5
Zdroj: Ústav turizmu a.s.

V najpočetnejšej skupine hostí z Česka mali na jeseň 2004 (obdobne ako v predchádzajúcich obdobiach) z hľadiska účelu cesty najsilnejšie postavenie pracovné cesty a návštevy rodiny, spolu tvorili až 45 % ciest občanov Česka na Slovensko. Posilnili sa tranzitné cesty a oslabili pracovné cesty, ale i  tak sú pracovné cesty u nich najsilnejšie zastúpené spomedzi vysielajúcich krajín.

Najčastejším účelom cestovania Poliakov bol tentokrát rekreačný pobyt a nákupná turistika (podobne ako na jeseň r. 2003). Rekreačný pobyt je na jeseň r. 2004 najsilnejšie zastúpený spomedzi vysielajúcich krajín. Účely na prvých dvoch miestach tvoria spolu 56 % všetkých návštev Poliakov na Slovensku. Až za nimi nasledujú tranzitné cesty (20 %), pracovné cesty (10 %) a kultúrno-poznávací turizmus (10 %).

Menšiu skupinu rakúskych hostí charakterizujú najmä tranzitné cesty, pracovné cesty a návšteva rodiny alebo známych.

V prípade Maďarov tentokrát výrazne dominoval tranzit, s odstupom nasledovala nákupná turistika a až za ňou boli návštevy rodiny, resp. známych a pracovné cesty.

Pre Ukrajincov boli na jeseň 2004 charakteristické nákupné cesty a tranzit, za nimi nasledovali návšteva rodiny/známych a pracovné cesty, spolu tvorili až 96 % všetkých ciest. V porovnaní s jeseňou 2003 poklesli pracovné cesty a stúpol tranzit. 

Mimoriadne veľká časť nemeckých hostí vždy príde iba v rámci tranzitu. V posledných dvoch rokoch to bola menšia časť, ako v roku 2004, keď predstavovala až 51 % . Druhým najčastejším účelom bol liečebný pobyt a až za ním pracovná cesta a kultúrno-poznávací turizmus.

V rôznorodej skupine hostí z ostatných vysielajúcich krajín bol najčastejším účelom návštevy Slovenska aj tentokrát  tranzit a kultúrno-poznávací turizmus.

Domáci cestovný ruch (DCR) spolu s aktívnym zahraničným cestovným ruchom je zdrojom tvorby hrubého domáceho produktu, vytvára pracovné príležitosti a je akcelerátorom regionálneho rozvoja s multiplikačným vplyvom na činnosť nadväzných odvetví. V hospodársky vyspelých štátoch sa domáci cestovný ruch stal základom rozvoja ich zahraničného cestovného ruchu. Ak by na Slovensku existovala dostatočne konkurencieschopná ponuka v domácom cestovnom ruchu, bolo by možné vplývať na čiastočnú zmenu dopytu po pasívnom zahraničnom cestovnom ruchu (PZCR), pretože  nemalú časť dopytu by bol schopný absorbovať domáci trh. Z hľadiska vývoja salda cestovného ruchu by to bol nesporný prínos pre slovenskú ekonomiku.

Vychádzajúc z výberových zisťovaní Štatistického úradu SR v lete 2003 cestovalo na dlhodobý dovolenkový pobyt na Slovensku a v zahraničí 45 % občanov SR. Podiel týchto pobytov bol v porovnaní s letom 2002 o 1,6 bodu nižší. Hlavné dôvody neúčasti na dlhodobej dovolenke (DCR i PZCR):

- financie 45,8  %
- zdravotné dôvody 15  %
- mimo svojho bydliska nechodí 10  % občanov
- pracovné dôvody 8,5  %
- rodinné dôvody 8,2  %
- raz za niekoľko rokov dovolenku absolvovalo 5,4  % občanov.

Z prehľadu je vidieť, že pre niektoré vrstvy obyvateľstva Slovenska je účasť na cestovnom ruchu luxusnou spotrebou. Domáci cestovný ruch aj preto u nás stagnuje. Vo viacerých štátoch (Švajčiarsko, Francúzsko, Maďarsko) sa na podporu rozvoja dopytu po domácom cestovnom ruchu využívajú tzv. cestovné šeky. S ich uplatnením sa na Slovensku v  budúcnosti zatiaľ nepočíta, aj keď v susedných krajinách (Poľsko, Maďarsko) sa finančná podpora štátu s cieľom motivácie účasti dovolenkára na trávenie dovolenky vo vlastnej krajine osvedčila. Propagácii domáceho cestovného ruchu bude musieť venovať väčšiu pozornosť aj SACR vo svojich marketingových a promočných aktivitách.

V rámci pasívneho zahraničného cestovného ruchu najviac obyvateľov Slovenska cestovalo do Chorvátska, Grécka, Talianska, Maďarska, Českej republiky, Bulharska, Tuniska, Španielska. Prevládali pobyty na 8 – 14 nocí predovšetkým počas letnej sezóny. Autobusom cestovalo do zahraničia 35,3  % dovolenkujúcich, 31,2  % využilo súkromné auto, lietadlo 25,4  % a vlak 6,2  %. Ubytovali sa predovšetkým v zariadeniach hotelového typu a to viac ako 51 %, súkromne prenajaté ubytovacie zariadenia využilo 16,6 %, súkromne neprenajaté zariadenia 14,4  %, kempy 10,7  % dovolenkujúcich. 

Aktuálny obraz o dosiahnutom stave v rozvoji cestovného ruchu na Slovensku podáva SWOT analýza, ktorá vymenúva silné a slabé stránky, príležitosti a ohrozenia ďalšieho rozvoja slovenského CR v prílohe č. 3.

3. Vízia postavenia cestovného ruchu v roku 2013

V roku 2013 :

•	Slovensko je krajinou s dynamicky sa rozvíjajúcim cestovným ruchom, ktorá ponúka širokú paletu produktov a  je schopná uspokojiť meniaci sa spotrebiteľský dopyt domácej i zahraničnej klientely.

•	Postavenie cestovného ruchu v hospodárstve krajiny je stabilné, široké vrstvy spoločnosti poznajú jeho význam a pozitívny prínos pre štátny rozpočet. Cestovný ruch je tak pre podnikateľov ako aj pre ich zamestnancov príťažlivým sektorom so zárukami existenčnej istoty, rentabilita podnikov sa trvale zlepšuje. 

•	Cestovnému ruchu sa venuje pozornosť aj na najvyššej úrovni. Na úrovni Národnej rady SR pracuje Výbor cestovného ruchu NR SR, ktorý pokračuje v práci bývalej Komisie pre rozvoj cestovného ruchu v rámci Výboru NR SR pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie. Výbor zastupuje záujmy cestovného ruchu v zákonodarnom zbore, vykonáva dozor nad zákonným fungovaním tohto odvetvia ekonomiky. 

•	Legislatívne normy týkajúce sa  cestovného ruchu zaručujú dlhodobý stabilný rozvoj odvetvia,  vymedzujú organizačnú štruktúru cestovného ruchu, úlohy a kompetencie, stanovujú predpoklady pre tvorbu zdrojov a rozpočtové financovanie odvetvia, riešia ochranu spotrebiteľa v cestovnom ruchu. Deklarujú kritériá a povinnosti pre trvalo udržateľný rozvoj cestovného ruchu. Vymedzujú kontrolné mechanizmy a stanovujú sankcie za porušovanie jednotlivých ustanovení.

•	Štát má v rámci schválenej koncepcie štátnej politiky rozvoja cestovného ruchu spracovaný program podpory cestovného ruchu. Na základe neho financuje z centrálnych zdrojov strategické plánovanie rozvoja cestovného ruchu na národnej úrovni,  tvorbu priaznivého podnikateľského prostredia,  marketing a štátnu propagáciu Slovenska ako turistickej destinácie, vzdelávanie odborníkov pre cestovný ruch, rozvoj ľudských zdrojov, základný výskum, štatistické informácie a rozvoj strategickej infraštruktúry. 

•	Zdroje financovania a rozhodovacie procesy vznikajú, resp.  sa vytvárajú tam, kde sa konkrétna úloha najlepšie dá vyriešiť v zmysle zásady subsidiarity Európskej únie. Stále významnejšiu úlohu v cestovnom ruchu zohrávajú samosprávne inštitúcie, obce a mestá.

•	Finančná podpora všetkých rozvojových zámerov spočíva na dôkladných výskumoch a analýzach, pri výbere uchádzačov sa uplatňuje výberové konanie a verejná súťaž, štátne prostriedky sa vynakladajú maximálne efektívne. Podpora je orientovaná na postupné dobudovanie už existujúcich stredísk cestovného ruchu a budovanie nových stredísk cestovného ruchu v tých oblastiach, ktoré majú pre danú formu cestovného ruchu vhodné podmienky. Veľké celoštátne projekty podporuje štát z centrálnych zdrojov, regionálne projekty podporujú regióny z vlastných prostriedkov stanovených legislatívnymi normami o cestovnom ruchu.

•	Vytvorená a stabilizovaná je organizačná štruktúra cestovného ruchu od obce a mikroregiónu cez región až po vyšší územný celok a štát, jasná je medzi nimi deľba práce a koordinácia a fungujú všetky regionálne štruktúry. V cieľových miestach a regiónoch sú spracované plány rozvoja cestovného ruchu.

•	Pravidelná komunikácia medzi jednotlivými záujmovými sférami podnikateľov a riadiacich štruktúr na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni prispieva ku konštruktívnemu dialógu a spoločnému riešeniu aktuálnych problémov.

•	Koexistencia medzi záujmami štátu na úseku ochrany prírody a krajiny a záujmami trvalo udržateľného rozvoja cestovného ruchu je vyriešená zásadným spôsobom. Slovensko má zachovaný prírodný potenciál, flóru a faunu, pre pobyty ponúka zdravé prostredie s vysokým stupňom ochrany prírody a krajiny.

•	Príjmy z aktívneho cestovného ruchu rastú rýchlejšie ako počet návštevníkov, čo je výsledkom orientácie na vyššiu kvalitu a  efektívnosť ako aj  získania nových lukratívnych trhov so solventnejšou klientelou. Ekologické zaťaženie krajiny vplyvom aktivít cestovného ruchu nerastie, čím sa prispieva k ekologicky únosnému rozvoju cestovného ruchu nie na báze masovosti ale na báze rastúcej kvality. 

•	Zamestnanci v cestovnom ruchu disponujú takým vzdelaním a odbornou kvalifikáciou, že môžu poskytovať profesionálne služby aj náročnej klientele. Trvale sa celoživotne vzdelávajú a zdokonaľujú vo svojej profesii. Rozvinutá je intenzívna poradenská činnosť pre podnikateľov.

4. Definovanie rozvojovej stratégie, hlavné aspekty rozvoja

4.1. Produkty

Cestovný ruch na území celého Slovenska  musí byť pripravený na inovačné trendy, na rýchle reagovanie ponuky na dopyt klientov, lebo len tak si zachová schopnosť konkurencie na trhoch cestovného ruchu. Jeho produkty sa musia dať odlíšiť od produktov okolitých krajín, aby si Slovensko zachovalo jedinečnosť svojho turistického produktu. Preto sa musia vyformovať a prednostne rozvíjať tie produkty, ktoré sú príťažlivé, žiadané a dobre predajné na našich zdrojových trhoch. Úlohou bude hľadať a nájsť také nepokryté ale i nové segmenty na zahraničných trhoch, aby sa ich spoznanie využilo na prípravu a predaj turistických produktov Slovenska.

Na trhu domáceho cestovného ruchu treba venovať pozornosť inovácii ponúkaného produktu. Dôkazom nezáujmu o rozvoj domáceho cestovného ruchu na rôznych príjmových úrovniach je zatiaľ až 70 % podiel dovolenkárov, ktorí uprednostňujú dovolenku pri mori pred dovolenkou na Slovensku. Len malý počet cestovných kancelárií sa venuje organizovaniu pobytov v rámci DCR a AZCR. Väčšina z nich vyváža našich turistov do zahraničia (PZCR). Tento trend treba zmeniť v prospech zvýšenia počtu dovolenkárov tráviacich svoju dovolenku na Slovensku.

Rozvoj produktov sa musí realizovať na dvoch úrovniach – centrálnej a regionálnej. Úlohou centra je podporovať tie formy cestovného ruchu a jeho produkty, ktoré sú z hľadiska podpory zahraničnej návštevnosti krajiny prioritné. Produkt cestovného ruchu má však predovšetkým regionálny charakter. Úlohou regiónov  bude rozvíjať tie produkty, pre ktorých ponuku a predaj majú najlepšie podmienky.

Ťažiskovými formami cestovného ruchu, pre ktoré má Slovensko najlepšie predpoklady a ktoré treba v priebehu najbližších rokov prednostne podporovať, rozvíjať a skvalitňovať, sú:
•	mestský a kultúrny cestovný ruch
•	kúpeľný a zdravotný cestovný ruch
•	zimný cestovný ruch a zimné športy
•	letná turistika a pobyty pri vode
•	vidiecka turistika  

V rámci týchto foriem pôjde o ponuku jednotlivých mestských celkov a osídlení  (napr. 18 mestských pamiatkových rezervácií) v pôvodnej podobe s ich architektúrou, kultúrou, históriou, zvykmi, folklórom, remeslami, gastronómiou, ktoré nás odlišujú od nášho okolia a robia Slovensko jedinečným. Osobitný význam budú mať rôzne kultúrne podujatia, festivaly, jarmoky a predstavenie kultúrneho a prírodného svetového dedičstva Slovenska. Množstvo hradov a zámkov s ich potenciálom využitia pre cestovný ruch dáva šancu využiť ich po rekonštrukcii a modernizácii na kultúrne a ubytovacie zariadenia. 

Tvorba produktov cestovného ruchu sa musí preniesť predovšetkým do regiónov, kde najmä miestne a regionálne združenia v spolupráci s podnikateľskými subjektami sú hlavnými nositeľmi tejto úlohy. Ich úlohou bude budovanie tematických ciest, náučných chodníkov v spolupráci s pracovníkmi  z oblasti ochrany prírody a krajiny, ako aj ponuka a predaj výrobkov tradičných remesiel v turisticky navštevovaných oblastiach. V rámci regiónov a  v  mestských aglomeráciách bude účelná distribúcia tzv. turistických kariet, ktoré budú turistov oprávňovať na čerpanie zliav pri zakúpení rôznych druhov služieb alebo výrobkov. Využívanie tohto systému bude spočívať na podnikateľskej báze, iniciovanie ich zavedenia bude však úlohou miestnych a regionálnych orgánov cestovného ruchu.

Prírodné bohatstvo na termálne pramene a početnosť liečebných kúpeľov dáva Slovensku šancu prilákať k nám klientelu, ktorá vyhľadáva zdravie, oddych a rehabilitáciu osobitne pre každú cieľovú skupinu. Nový celosvetový trend fitness – wellness pobytov je popri tradičných kúpeľných službách výzvou na prípravu nových produktov pre klientov všetkých vekových kategórií. Kúpele treba čo najskôr modernizovať a v zahraničí intenzívne propagovať. V kúpeľnom cestovnom ruchu možno aj najnižšie investície zhodnotiť maximálne efektívne a s vysokým ziskom.
Zimný cestovný ruch a zimné športy sú pre Slovensko nemenej dôležitými formami, pre ktoré má naša krajina veľmi dobré prírodné podmienky. Lyžiarske strediská musia garantovať pre pobytovú klientelu dostatok snehu. Preto umelé zasnežovanie bude mať z hľadiska udržania návštevnosti zimných stredísk a predlžovania sezóny rastúci význam pri rešpektovaní únosnosti životného prostredia, najmä hydrologických podmienok a ochrany prírody. Orientovať sa treba hlavne na hostí z tých krajín, kde nie sú veľké možnosti na lyžiarske vyžitie a ich obyvatelia až na výnimky väčšinou nepatria ani do kategórie náročných lyžiarov (Maďarsko, Poľsko, Česko, Rusko, Ukrajina, Chorvátsko, Lotyšsko, Litva, Estónsko, Bulharsko a Rumunsko). Týmto cieľovým skupinám treba pripraviť komplexnú ponuku kapacít, služieb a športovej vybavenosti, aby podporila trvalú a opakovanú návštevnosť.

Letná turistika a pobyty pri vode majú v našich klimatických a geografických pomeroch dobré podmienky pre rozvoj. O termálne kúpaliská, nové aquaparky, voľné vodné plochy, jazerá, priehrady a rieky je narastajúci záujem zo strany domácej i zahraničnej klientely. Najmä zariadenia s celoročným využitím môžu v značnej miere prispieť k zníženiu zatiaľ výraznej sezónnosti, k vyššiemu využívaniu lôžkovej kapacity, k predĺženiu letnej sezóny a stabilizácii zamestnancov v nových profesiách.

Rozvoj vidieckeho cestovného ruchu a v rámci neho aj agroturistiky dáva možnosť využiť veľký potenciál slovenského vidieka pre ponuku produktov účastníkom cestovného ruchu. Okrem ponuky ubytovacích kapacít to bude pobyt na gazdovskom dvore, so zachovanou typicky vidieckou architektúrou,  rôzna rekreačná činnosť pri poľnohospodárskych prácach, zber úrody či lesných plodín, štúdium folklóru a miestnych  zvyklostí, atď. Nemalý je význam vidieckej turistiky a agroturistiky pre stabilizáciu a ekonomické zabezpečenie vidieckeho obyvateľstva, ktoré sa rozhodne pre takéto podnikanie, čo môže mať priaznivý vplyv na čiastočné zníženie vysokej nezamestnanosti v niektorých regiónoch Slovenska. 

Veľký význam bude mať rozvíjajúci sa ekoturizmus, ktorý naplní naše zámery v oblasti trvalo udržateľného rozvoja cestovného ruchu v  súlade s  trendmi v  EÚ. Budovanie cyklistických chodníkov, kempingových plôch, poľovníckych revírov, tematických parkov bude musieť zohľadňovať  aktuálne obmedzenia vyplývajúce zo stanovených hraníc únosnosti územia pre danú formu cestovného ruchu. Návštevník musí byť vychovávaný a pripravený na šetrný pobyt a pohyb v prírode.

U väčšiny produktov slovenského cestovného ruchu je výrazná sezónnosť – stále máme málo atrakcií na predĺženie sezónnosti, hlavné sezóny sú krátke, čo prevádzkovateľov núti k snahe o maximalizáciu ziskov za krátke sezónne obdobie. Podnikatelia musia hľadať a nájsť možnosti a spôsoby na predĺženie hlavných sezón a optimálnejšie rozloženie dopytu do  ostatných častí roka. Sofistikovanú príležitosť pre celoročné využitie predstavuje kongresový cestovný ruch. Tento si však vyžaduje nielen kvalitu ponúkaných a poskytovaných služieb, ale aj ich oveľa širší  sortiment. Vzhľadom na náročnosť kongresového cestovného ruchu najmä na materiálno-technickú základňu je možné v podmienkach Slovenska zatiaľ využívať aj jeho nižšiu formu, tzv. konferenčný cestovný ruch. 

4.2. Trhy 

Pre Slovensko je zatiaľ z hľadiska aktívneho zahraničného cestovného ruchu významných len niekoľko rozhodujúcich trhov. Tradične sú to Česko, Maďarsko, Poľsko, Nemecko, Rusko, Ukrajina. Postupne rastúci podiel na návštevnosti Slovenska zaznamenajú ďalšie krajiny, ako sú Holandsko, Francúzsko, Rakúsko, Taliansko, Veľká Británia, Španielsko, Bielorusko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, ale aj Chorvátsko, Bulharsko, Rumunsko. Medzi perspektívne krajiny z hľadiska aktívneho zahraničného cestovného ruchu budú patriť určite aj škandinávske krajiny, najmä Fínsko. Vysoký potenciál pre príchod návštevníkov majú USA, Čína a Izrael. Pritom pre tieto trhy nie sme z ich hľadiska na prvom mieste, ale skôr ako krajina druhej, resp. tretej dovolenky. 

Pôsobenie voči zahraničným trhom musí byť viacúrovňové a dôsledne koordinované. Nezastupiteľná je úloha SACR ako marketingovej a propagačnej agentúry  pôsobiacej na  domácom i zahraničných trhoch. Prostredníctvom zastúpení SACR treba pravidelne organizovať analýzu dopytu v hlavných vysielacích krajinách a na základe jej výsledkov prijímať opatrenia na ponuku produktov, po ktorých je najväčší dopyt. 

Slovensku sa nedarí získavať nové trhy a je závislé najmä od tradičných vysielajúcich štátov. Existujúci trh sa teda už viacero rokov rozdeľuje medzi tie isté štáty. V prípade neočakávaného úbytku hostí z ktoréhokoľvek štátu predstavujúceho pre Slovensko kľúčový vysielajúci trh môže dôjsť k vážnym problémom. Napr. počas zimy 2003/2004 to bol výpadok poľskej klientely na našich horách. V spolupráci so susednými krajinami v rámci stredoeurópskeho priestoru treba preto vyvíjať iniciatívu aj na získavanie novej klientely najmä z Číny, USA, Izraela, Kanady, Japonska, Brazílie, Indie a Austrálie. Slovensko sa pri rozvíjanú trhu z hľadiska cieľov aktívneho zahraničného cestovného ruchu bude musieť v niektorých aktivitách napojiť na trhové ciele EÚ na území mimo EÚ.

4.3. Obce, mestá, regióny

V obciach a mestách pôjde o vybudovanie kvalitných, dobre udržiavaných a medzinárodným štandardom zodpovedajúcich ubytovacích a stravovacích zariadení s dostatočnou kapacitou a štruktúrou, s komplexom doplnkových služieb, ktorými musí disponovať každá lokalita, obec, mesto a stredisko, ak sa má stať súčasťou trhu cestovného ruchu. Postupne sa budú spájať aktivity viacerých obcí. Spoločným postupom a plánovaným marketingom dosiahnu obce niekoľkonásobne vyššiu efektívnosť v získavaní turistov, ako pri izolovaných krokoch každej zo zúčastnených obcí. Spojením finančných prostriedkov obcí možno založiť miestne združenia cestovného ruchu a vytvoriť konkurencieschopnú reklamnú kampaň, ktorá pomôže získať väčšie množstvo návštevníkov aj z väčších vzdialeností. 

Úlohou regiónov bude v úzkej spolupráci so SACR pôsobiť na zahraničných trhoch. Zahraničie by samostatný región nevedelo odlíšiť od ostatných regiónov, keďže územie Slovenska je pomerne malé. Marketing miestnych a regionálnych združení musí byť zosúladený s marketingom SACR, aby sa odlišnosť každého regiónu pri jeho prezentácii v zahraničí týmto spôsobom zvýraznila.

Regionálna politika cestovného ruchu musí prispieť k harmonickému a vyváženému rozvoju jednotlivých regiónov v cestovnom ruchu a k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju, najmä pokiaľ ide o aktivizáciu nedostatočne využívaného geografického a ľudského potenciálu. V územiach, kde dochádza k významným stretom záujmov v krajine bude treba spracovať krajinno-ekologický plán na základe rozboru podmienok územia s cieľom stanoviť krajinno-ekologické limity územia a zosúladiť priestorové požiadavky  hospodárskych a iných činností v krajine s krajinno-ekologickými podmienkami. Výstupom bude návrh najvhodnejšieho spôsobu využívania územia. Krajinno-ekologický plán treba využiť ako nástroj na stanovenie environmentálnych kritérií.

Regionálna organizačná štruktúra cestovného ruchu musí byť budovaná zdola, musí mať rozhodovacie kompetencie a vlastné zdroje financovania, aby zúčastnené subjekty boli priamo zainteresované na aktívnej spolupráci s centrom. Z tohto dôvodu je potrebné prijatie zákona o združeniach cestovného ruchu. Ustanovenia tohto zákona by mali vymedziť základný rámec pre združovanie podnikateľov, orgánov miestnej a územnej samosprávy, definovať pre členov motivujúce pravidlá financovania a finančných tokov a usmerniť zriaďovanie spoločných orgánov s dodržaním princípu partnerstva. 

Úlohou združení bude nielen tvorba spoločného produktu, ale aj zastupovanie záujmov podnikateľských subjektov, spoločný marketing a tvorba obrazu cestovného ruchu daného územia. V období najbližších rokov sa zvýrazní  koordinačná úloha regiónu pri rozvoji podmienok pre cestovný ruch, na zváženie bude založenie a spravovanie regionálneho fondu cestovného ruchu. V budúcom plánovacom období narastie význam regionálneho manažmentu využívania štrukturálnych fondov z EÚ. Regióny sa pripravia na takúto činnosť v priebehu 3 - 4 rokov.
	
V rámci združení cestovného ruchu bude vymedzený priestor aj pre turisticko-informačné kancelárie, ktoré budú základnými stavebnými prvkami na vytvorenie celoslovenského jednotného informačného systému cestovného ruchu. Rozvoju regiónu pomôže aj budovanie edukačných environmentálnych infocentier. 

Pri územno-samosprávnych orgánoch bude potrebné vytvoriť koordinačné komisie cestovného ruchu a v rámci ich aparátov referáty cestovného ruchu. Po vytvorení podmienok na získavanie finančných zdrojov budú môcť vstupovať aj do štátnej propagácie a marketingu doma i v zahraničí.

Významným dokumentom, ktorý člení územie SR na jednotlivé regióny na základe určenia potenciálu cestovného ruchu v strednodobom horizonte a miery nezamestnanosti, je spracovaná Regionalizácia cestovného ruchu v SR. Ďalším nevyhnutým krokom bude zapracovanie limitov a obmedzení z titulu ochrany prírody a únosnosti prírodného prostredia v jednotlivých regiónoch ako aj iných obmedzení alebo príležitostí zo strany zainteresovaných rezortov. Na základe syntézy zisteného potenciálu cestovného ruchu, miery nezamestnanosti v jednotlivých regiónoch, cieľov ochrany prírody a únosnosti prostredia sa určia ciele rozvoja cestovného ruchu v jednotlivých regiónoch s akcentom na určenie cieľových kapacít a prioritných aktivít cestovného ruchu.  Výsledný dokument treba  následne využívať pri umiestňovaní investícií cestovného ruchu na území krajiny, pričom je potrebné vypracovať systém monitoringu a vybrať vhodné indikátory na sledovanie efektivity napĺňania stanovených cieľov a získavania kvalitných podkladov pre ďalšie plánovanie. Vyžaduje to aj naplnenie jedného z dôležitých cieľov Agendy 21 ako aj Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja v SR za oblasť cestovného ruchu. Na rozvoj cestovného ruchu sa použije ekosystémový prístup.

V regiónoch nebude možné všetok potenciál cestovného ruchu rozvíjať naraz a ani všetky regióny nemožno z hľadiska cestovného ruchu rozvíjať rovnakým tempom. Preto je dôležité, aby sa stanovili priority. Prioritizácia sa bude týkať strednodobého horizontu a vo vzdialenejšej budúcnosti sa bude môcť v závislosti od vývoja meniť. Podpora rozvoja cestovného ruchu v jednotlivých regiónoch by mala mať väzbu na tie aktivity, ktoré v danom regióne vykazujú najvyšší potenciál, sú v súlade s cieľmi ochrany prírody a únosnosťou prostredia, a zároveň je reálny predpoklad dostatočného dopytu zo strany návštevníkov. 

4.4. Komunikácia  a distribúcia

Vzájomná komunikácia medzi poskytovateľmi všetkých druhov služieb v rámci jedného cieľového miesta je nevyhnutnosťou. Subjekty musia poznať, že cieľom spolupráce nie je tvorba prekážok pre prácu toho druhého, odkrývanie ich obchodného tajomstva, ale spoločné vystupovanie a  prezentácia na trhu, spoločná tvorba a predaj konečného produktu. Táto úloha bude mimoriadne významná pri pôsobení miestnych a regionálnych orgánov cestovného ruchu, ale vyžaduje si aj pozitívny prístup a ochotu spolupracovať zo strany poskytovateľov služieb. Jednotlivé prvky komplexnej ponuky musia byť zladené do jedného celku, aby produkt našiel svoju cestu ku konečnému spotrebiteľovi.

Dôležitým prvkom pre všetky subjekty cestovného ruchu je využívanie internetu. Týka sa to najmä poskytovateľov služieb, ktorí po počiatočnej fáze propagácie svojich služieb budú využívať svoju prítomnosť na webových stránkach najmä na rezerváciu, priamy predaj a on-line transakcie. Využitie internetu ako promočného prostriedku je potrebné aj pre riadiace štruktúry na všetkých úrovniach. Internetová propagácia a marketing zásadne ovplyvnia komunikáciu medzi subjektami navzájom ale aj medzi poskytovateľom a  užívateľom služby. 

Pri distribúcii produktov smerom do zahraničia bude patriť nezastupiteľná úloha Slovenskej agentúre pre cestovný ruch. Jej marketingové aktivity musia byť prepracované  a pravidelne aktualizované. Edičná a  vydavateľská činnosť na úseku propagačných prostriedkov a  každoročná účasť na výstavách a  veľtrhoch musia byť koordinované s regiónmi a cieľovými miestami. Súčasné zahraničné zastúpenia SACR v Prahe, Berlíne, Viedni, Amsterdame, Varšave a Moskve treba sústavne dopĺňať o ďalšie. Otvorenie ďalších zahraničných zastúpení SACR treba plánovať v tých krajinách, ktoré majú z hľadiska potenciálu pre nás mimoriadny význam – Budapešť, Brusel, Londýn, Paríž, Rím, New York, Peking a ďalšie.

Aj prostredníctvom  zamestnancov obchodno-ekonomických oddelení (OBEO) pri slovenských zastupiteľských úradoch v zahraničí možno poskytovať tamojším záujemcom aktuálne informácie o podmienkach trávenia dovolenky na Slovensku, ale možno aj získavať informácie o požiadavkách klientov či touroperátorov pre ich pobyty na Slovensku, ako aj iniciovať kontakty medzi podnikateľskými subjektami cestovného ruchu.

Distribúcia slovenského produktu cestovného ruchu v rámci krajín V-4 si vyžaduje strategické postupy v podmienkach rastúcej konkurencie na globálnom trhu. Pôjde o spoločnú prezentáciu a ponuku najmä pre zámorské destinácie  a  tretie trhy, cezhraničnú spoluprácu vrátane regionálnych združení cestovného ruchu, spoločnú produkciu programov o atraktivitách cestovného ruchu, vypracovanie spoločných marketingových plánov a o spoluprácu asociácií cestovného ruchu na národnej i regionálnej úrovni.

4.5. Prístupy k cenovej politike

Domáci hostia v posledných rokoch presúvajú svoj dopyt do jednoduchších ubytovacích zariadení nižších kategórií a tried. Hlavnou príčinou je nízka solventnosť slovenskej klientely vyplývajúca z nízkej priemernej mzdy a zmenšujúcej sa strednej vrstvy obyvateľstva, ktorá v minulosti rada cestovala. U zahraničných hostí je tento trend zatiaľ pomalší, ale tiež existuje. Svedčí to o tom, že na Slovensko chodia väčšinou menej nároční zahraniční turisti, u ktorých je hlavným kritériom pri výbere dovolenky cena a ktorí sa uspokoja aj so súčasnou nižšou úrovňou poskytovaných služieb. 
Nárast cien za ubytovanie v mnohých oblastiach Slovenska  nezodpovedá nízkej kvalite služieb a dlhodobej absencii tvorby balíkov služieb v cieľových miestach. Drahšie ubytovanie sa teda nahrádza lacnejším, čo je v protiklade so strategickým záujmom cestovného ruchu. Následkom sú nepriaznivé efekty na národohospodárskej úrovni v podobe znižovania príjmov z cestovného ruchu.

Zárukou úspešnosti slovenského cestovného ruchu v ostrej medzinárodnej konkurencii bude zachovanie priaznivého pomeru kvality k cene. V budúcnosti už dlhodobý rozvoj cestovného ruchu nesmieme budovať na princípe nízkych cien, aj keď v súčasnosti nám to prináša zisk. Zahraničné poznatky ukazujú, že turistov, ktorí majú so službami zlú skúsenosť, neodrádza ani vyššia cena ale najmä nekvalitná služba, ktorá jej nezodpovedá. V tomto zmysle treba, aby sa zmenili postoje poskytovateľov služieb k cenovej tvorbe.

Cena v cestovnom ruchu môže rásť, ale kvalita musí rásť ešte rýchlejšie. Iba tak si podnikateľské subjekty budú môcť zabezpečiť svoju rozšírenú reprodukciu. Nemalý vplyv bude mať na dosiahnutie úspechu aj veľkosť pridanej hodnoty, lebo nie vždy je možné konkurovať cenovou hladinou.

4.6. Ľudské zdroje

Cestovný ruch je odkázaný na živú prácu. Ľudský faktor treba náležite pripraviť na túto činnosť a jeho predpoklady k tomu treba sústavne rozvíjať a zdokonaľovať. K tomu smeruje vzdelávanie nielen tých, ktorí už v cestovnom ruchu pracujú, ale aj tých, ktorí sú ešte mimo neho alebo z rôznych dôvodov si nenašli prácu. Schopnosť cestovného ruchu absorbovať voľné pracovné sily je mimoriadne vysoká a to nielen u zamestnancov s vysokou kvalifikáciou ale aj u takých, ktorých kvalifikácia je ešte pomerne nízka. Pri raste alebo hoci len stagnácii nezamestnanosti v celom národnom hospodárstve je rast počtu zamestnaných v hotelierstve  a pohostinstve pri všetkých problémoch cestovného ruchu dôkazom vysokej miery životaschopnosti tohto odvetvia a opodstatnenosti potreby jeho podpory.

Potrebné sú výskumy o možnostiach uplatnenia sa absolventov stredných a  vysokých škôl so špecializáciou cestovný ruch, o ich umiestnení v praxi a dosiahnutých výsledkoch. Zatiaľ je bežnou praxou, ale nielen v odvetví cestovného ruchu, že mnohí absolventi stredných odborných a vysokých škôl po skončení štúdií odchádzajú do zahraničia, pretože ich práca je tam lepšie ohodnotená. Prehodnotiť treba sieť stredných odborných škôl, zlaďovať študijné plány odborných škôl cestovného ruchu s potrebami praxe, umožňovať rekvalifikáciu skupinám nezamestnaných. Nevyhnutná je koordinácia potrieb praxe so študijnými plánmi škôl všetkých stupňov, aby kvalitné vzdelanie zaručilo kvalitnú pracovnú silu. Veľkú úlohu musia mať v tomto vzdelávaní profesijné zväzy zamestnancov cestovného ruchu. Dôraz treba klásť na vysokú úroveň štandardov a skvalitnenie podnikovej kultúry vo firemnej sfére.

Treba stanoviť nové kritériá na získanie akreditácie pre všetky stredné odborné a vysoké školy, ktoré majú v náplni výchovu a vzdelávanie odborníkov cestovného ruchu v rôznych profesiách. Rýchly nárast počtu takýchto vzdelávacích inštitúcií, často pretransformovaných zo škôl úplne iného typu, v posledných rokoch sprevádza zníženie kvality výučby s negatívnym dosahom na teoretické vedomosti  a praktické zručnosti ich absolventov. Učebné texty treba prispôsobiť moderným metódam výučby používaným v ostatných krajinách EÚ. Na všetkých úrovniach treba zintenzívniť a skvalitniť výučbu cudzích jazykov a rozšíriť možnosti účasti na zahraničnej praxi.

V mimosezónnom období treba vytvoriť doškoľovacie kurzy pre všetky tie profesie, ktorých pracovný výkon bezprostredne súvisí s cestovným ruchom, aj  keď títo ľudia nie sú zamestnaní priamo v podnikoch cestovného ruchu (členovia policajného zboru – aj slúžiaci na hraničných priechodoch, taxikári, vodiči a sprievodcovia vo verejných dopravných prostriedkoch, pracovníci múzeí a galérií, vyberači vstupného, obsluha parkovísk a iní). Zásadná zmena sa musí dosiahnuť predovšetkým v tých mienkotvorných skupinách zamestnancov cestovného ruchu, ktorí prídu do kontaktu s turistami a na ktorých základe správania si turista urobí obraz o slovenskej pohostinnosti. 

V školskom systéme a v masovokomunikačných prostriedkoch treba zlepšovať  vzťah obyvateľov k cestovnému ruchu i k turistom, aby chápali význam cestovného ruchu ako jedného zo zdrojov prosperity v obci i regióne, s cieľom napĺňania ich hospodárskeho a sociálneho rozvoja ako aj plnenia prioritnej úlohy hospodárskej politiky Slovenskej republiky.

4.7. Organizácia  a koordinácia

V súčasnosti nejestvuje efektívna organizačná štruktúra cestovného ruchu na Slovensku. Charakteristická je nestabilitou, neprehľadnosťou, neurčito definovanými vzťahmi, kompetenciami a zodpovednosťou, ako aj nedoriešenými zdrojmi na financovanie. Ešte sa nevytvorila taká štruktúra, v ktorej by boli jednoznačné kompetencie, na koho sa treba s nejakým problémom obrátiť, kto je zodpovedný za danú problematiku. 

Pre súčasné obdobie je charakteristický celkove nesystémový prístup k otázkam rozvoja cestovného ruchu. Rezorty, ktoré majú na jeho rozvoj vplyv, majú rôznorodé záujmy, cestovný ruch nie je pre ne prioritou. Ťažisko jeho rozvoja je zatiaľ stále len v území, čoho dôkazom je starostlivosť, ktorú mu začínajú venovať finančne slabé miestne samosprávy.

V súčasnosti pri vytváraní štátnej politiky cestovného ruchu sú hlavnými nositeľmi rozhodovacích procesov tieto organizácie a inštitúcie:
•	Komisia pre rozvoj cestovného ruchu pri Výbore pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie NR SR
•	Vláda SR 
•	Ministerstvo hospodárstva SR – sekcia podnikania a CR, odbor cestovného ruchu
•	Slovenská agentúra pre cestovný ruch
•	samosprávne kraje – útvary pre cestovný ruch
•	regionálne a miestne združenia cestovného ruchu
•	mestá a obce.

Presné vymedzenie kompetencií jednotlivých stupňov riadenia a vymedzenie zdrojov financovania cestovného ruchu je predpokladom pre bezporuchový chod celého sektora, v ktorom musia pôsobiť korektné kolegiálne vzťahy. Nová organizačná štruktúra musí definovať riadiace štátne orgány cestovného ruchu, ich prepojenie na podnikateľskú sféru, profesijné zväzy, regionálnu a miestnu samosprávu, obce a mestá, vzťahy smerom k zahraničiu a vzájomné vzťahy medzi sebou. 

Na Slovensku nemáme takú inštitúciu, ktorá by pre kvalifikované rozhodovanie riadiacich orgánov pripravovala údaje a podklady v potrebnej kvantite, kvalite a štruktúre, ako je tomu u iných štátom riadených odvetví. To sa odráža aj v tom, že riadiace orgány cestovného ruchu nedokážu podložiť kvalitnými údajmi také iniciatívy, ktoré sú v ich záujme. Chýba kvalifikovaná výskumná základňa, aby sme lepšie poznali tendencie vývoja cestovného ruchu. 

Po presune kompetencií z miestnej štátnej správy na vyššie územné celky a samosprávy sa musí koordinovať činnosť VÚC aj v oblasti cestovného ruchu pravidelnými koordinačnými poradami medzi MH SR, MK SR, Pamiatkovým úradom SR, (resp. jeho krajskými pamiatkovými úradmi), ZMOS - om, SACR a všetkými VÚC. Musí sa zmeniť súčasný stav, kedy ani v krajoch s rozvinutým cestovným ruchom nie je zriadené samostatné oddelenie alebo referát cestovného ruchu, pre cestovný ruch nie je vytvorená osobitná rozpočtová kapitola, a teda na tento účel nie sú vyčlenené ani finančné prostriedky. Nastupujúca fiškálna decentralizácia výrazne zvýši pre samosprávu jej právomoci pri rozhodovaní o smerovaní rozvoja cestovného ruchu, čo by sa malo pozitívne odzrkadliť aj  v oblasti jeho financovania.

Treba vytvoriť priestor pre pravidelné konzultácie riadiacich orgánov cestovného ruchu so združeniami spotrebiteľov, aby bola zabezpečená aj spätná väzba v záujme skvalitňovania ochrany spotrebiteľa. Rezort potrebuje od reprezentantov spotrebiteľskej verejnosti rýchle a konkrétne  informácie o spotrebiteľských nárokoch a požiadavkách.

Profesijné zväzy a asociácie majú zatiaľ obmedzenú schopnosť presadzovať záujmy svojich členov, ich členská základňa nereprezentuje celú profesijnú základňu, členstvo v nich je dobrovoľné. Profesijné zväzy musia trvale skvalitňovať kritériá na členstvo v nich s cieľom zvyšovať úroveň svojej členskej základne, presviedčať ďalšie podnikateľské subjekty o užitočnosti a potrebe spolčovania sa na profesionálnej báze a dosiahnuť vysokú úroveň kvality celej profesie.

4.8. Financovanie

Vychádzajúc zo súčasných kompetencií v oblasti hospodárskeho a sociálneho rozvoja územia, medzinárodných poznatkov a skúseností,  ako aj potrieb cestovného ruchu, bude potrebné pre budúce obdobie realizovať taký systém financovania jeho aktivít, ktorý bude predstavovať efektívne využívanie finančných prostriedkov rozhodujúcich participujúcich subjektov podieľajúcich sa na cestovnom ruchu. Týmito subjektami sú štátna správa, samospráva – samosprávne kraje, obce a mestá a podnikateľské subjekty. 

Na financovanie potrieb cestovného ruchu v regiónoch treba mobilizovať viaceré zdroje. Impulzom k tomu je decentralizácia fiškálnej politiky. Samosprávny kraj a miestna samospráva budú už finančne samostatné od štátneho rozpočtu s vlastnými zdrojmi potrebnými na výkon svojich kompetencií, medzi nimi aj na podporu rozvoja cestovného ruchu. 
Nie je doriešený systém financovania združení cestovného ruchu a turistických informačných kancelárií, kedy väčšina z nich je závislá od miestnych a regionálnych rozpočtov. Prinášajú síce úžitok aj podnikateľom v cestovnom ruchu, ale tí sa na ich financovaní väčšinou odmietajú podieľať. Turistické informačné kancelárie dnes ešte čiastočne nahrádzajú aj činnosť nefungujúcich alebo neexistujúcich združení cestovného ruchu, pričom by mali byť ich súčasťou. Na ich činnosť by mali prispievať aj miestne a regionálne združenia cestovného ruchu. Pôjde teda o viacúrovňový systém, v ktorom subjekty budú plniť nasledovné úlohy a činnosti:

Štátna správa
o	vytváranie legislatívnych a koncepčných podmienok na rozvoj cestovného   
      ruchu
o	tvorba a realizácia podporných programov a schém štátnej pomoci, vytváranie koncepčných a administratívno-technických podmienok na využívanie štrukturálnych fondov EÚ
o	tvorba a realizácia marketingu, štátnej propagácie a prezentácie Slovenska ako 
krajiny cestovného ruchu
o	rozvoj dopravnej infraštruktúry vo svojej pôsobnosti
o	ochrana prírody a krajiny v záujme trvalo udržateľného rozvoja cestovného ruchu
o	zastupovanie Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách cestovného ruchu (WTO, OECD – výbor pre cestovný ruch, Spoločenstvo podunajských štátov Die Donau)
o	realizácia bilaterálnej spolupráce v cestovnom ruchu
o	vzdelávanie odborníkov v cestovnom ruchu

Krajská územná samospráva (VÚC)

o	tvorba programov a plánov hospodárskeho a sociálneho rozvoja na území samosprávneho kraja vrátane stratégií a koncepcií rozvoja cestovného ruchu
o	vypracovanie územných plánov
o	realizácia programov regionálneho rozvoja a  koordinácia subjektov v súvislosti s týmto rozvojom
o	rozvoj dopravnej infraštruktúry vo svojej pôsobnosti
o	tvorba vlastných finančných nástrojov na realizáciu aktivít v cestovnom ruchu
o	zriaďovanie regionálnych združení cestovného ruchu 
o	zriaďovanie a prevádzkovanie regionálnych turistických informačných kancelárií 
o	zosúlaďovanie aktivít podnikateľských subjektov v rámci svojej pôsobnosti
o	inštalácia a údržba informačných a propagačných systémov

Miestna územná samospráva (obce a mestá)

o	tvorba plánov hospodárskeho a sociálneho rozvoja na území mesta a obce  
      vrátane stratégií a koncepcií rozvoja cestovného ruchu
o	vypracovanie územných plánov
o	koordinácia subjektov cestovného ruchu v danom teritóriu
o	tvorba vlastných finančných nástrojov na realizáciu aktivít v cestovnom ruchu
o	zriaďovanie miestnych združení cestovného ruchu 
o	zriaďovanie a prevádzkovanie turistických informačných kancelárií
o	budovanie infraštruktúry podporujúcej aktivity v cestovnom ruchu (cesty, vodovod, plynofikácia, kanalizácia, verejné sociálne zariadenie, atď.)
o	zosúlaďovanie aktivít podnikateľských subjektov v rámci svojej   
pôsobnosti
o	budovanie a značkovanie turistických chodníkov, cyklotrás, bežeckých tratí,    
odpočívadiel, informačných a orientačných systémov
o	vytváranie podmienok na výchovu miestneho obyvateľstva k cestovnému  
      ruchu ako prvku predstavujúcemu pozitívny vplyv na celkový vývoj obce
o	inštalácia a údržba informačných a propagačných systémov 
  
Podnikateľské subjekty

o	 tvorba produktov a služieb cestovného ruchu na komerčnej báze a ich predaj
o	 vytváranie partnerstva  na zabezpečenie aktivít aj neplatených a neziskových 
 služieb (informácie)

Plnenie horeuvedených úloh si bude vyžadovať od zainteresovaných subjektov podporu v takejto štruktúre:

Štátna správa bude financovať :

o	podporné programy a schémy štátnej pomoci z prostriedkov fondov EÚ a spolufinancovať ich z prostriedkov štátneho rozpočtu vrátane implementačných agentúr
o	propagáciu a marketing Slovenska prostredníctvom Slovenskej agentúry pre cestovný ruch
o	členské príspevky Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách cestovného ruchu (WTO, OECD, Spoločenstvo podunajských štátov Die Donau)
o	tvorbu strategických, koncepčných, územných i plánovacích dokumentov v oblasti cestovného ruchu prostredníctvom rozpočtových kapitol ústredných orgánov štátnej správy
o	prevádzku, rekonštrukciu a modernizáciu zariadení vo vlastníctve štátu, ktoré sú využívané na účely cestovného ruchu (predovšetkým kultúrne zariadenia a kultúrne dedičstvo, ochrana prírodných atraktivít a pod.)
o	vzdelávanie a ďalšie zvyšovanie kvalifikácie a odbornej prípravy
o	záchranné systémy v zimných i letných strediskách cestovného ruchu v záujme bezpečnosti návštevníkov (horská, vodná, cestná a letecká záchranná služba)
o	náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania podľa zákona č. 543/2002 o ochrane prírody a krajiny
o	štatistiku a satelitný účet cestovného ruchu

Krajská územná samospráva (VÚC) bude financovať :

o	tvorbu programov a plánov hospodárskeho a sociálneho rozvoja na území samosprávneho kraja vrátane stratégií a koncepcií rozvoja cestovného ruchu
o	zhotovenie územnej plánovacej dokumentácie
o	regionálne združenia cestovného ruchu 
o	regionálne turistické  informačné kancelárie
o	prevádzku, rekonštrukciu a modernizáciu zariadení vo vlastníctve samosprávy, ktoré sú využívané na účely cestovného ruchu (predovšetkým kultúrne zariadenia a kultúrne dedičstvo, ochrana prírodných atraktivít, kúpaliská a pod.)
o	propagáciu a prezentáciu aktivít a atraktivít cestovného ruchu v príslušnom teritóriu
o	projekty cestovného ruchu a rozvojové programy podporované z verejných zdrojov a realizované vlastnými inštitúciami alebo podnikateľskými subjektami

Miestna územná samospráva (obce a mestá) bude financovať :

o	tvorbu plánov hospodárskeho a sociálneho rozvoja na území mesta a obce vrátane stratégií a koncepcií rozvoja cestovného ruchu
o	tvorbu územných plánov lokalít a zón
o	miestne združenia cestovného ruchu 
o	turistické informačné kancelárie
o	inštaláciu a údržbu dopravných informačných a propagačných systémov
o	prevádzku, rekonštrukciu a modernizáciu zariadení vo vlastníctve samosprávy, ktoré sú využívané na účely cestovného ruchu (predovšetkým kultúrne zariadenia a kultúrne dedičstvo, ochrana prírodných atraktivít, kúpaliská a pod.)
o	infraštruktúru podporujúcu aktivity v cestovnom ruchu (cesty, vodovod, plynofikácia, kanalizácia, verejné sociálne zariadenie, atď.)
o	budovanie a údržbu miestneho orientačného a informačného systému cestovného ruchu, vrátane značenia turistických chodníkov, cyklotrás, náučných chodníkov, odpočívadiel, atď.
o	aktivity súvisiace s výchovou miestneho obyvateľstva k cestovnému ruchu
o	opatrenia na zlepšenie verejnej hygieny, estetického vzhľadu miest, obcí a ich verejných priestranstiev

Podnikateľské subjekty budú financovať :

o	výstavbu, rekonštrukciu  a modernizáciu  zariadení slúžiacich na poskytovanie služieb cestovného ruchu
o	združenia cestovného ruchu formou členských príspevkov
o	ďalšie vzdelávanie a zdokonaľovanie profesionálnych schopností vlastných pracovníkov poskytujúcich služby cestovného ruchu
o	propagáciu a prezentáciu vlastných služieb a zariadení cestovného ruchu  s využitím ďalších atraktivít v danom regióne
o	zavádzanie systémov kvality
o	partnerstvá  pre neplatené služby potrebné pre podnikateľskú činnosť

4.9. Štatistika

Štatistika cestovného ruchu zabezpečovaná Štatistickým úradom Slovenskej republiky v posledných rokoch prešla harmonizáciou s nariadeniami EÚ. V súčasnosti možno konštatovať, že štatistika ubytovacích zariadení a pasívneho cestovného ruchu je plne harmonizovaná s požiadavkami nariadenia 57/95 EC – Council Directive on the collection of statistical information in the field of tourism a rozhodnutia 35/99/EC Commission Decision on the procedures for implementing CD 57/95/EC. Údaje z týchto zisťovaní sú pravidelne publikované a  zasielané zainteresovaným domácim a  medzinárodným orgánom a organizáciám, ako aj do databázy Eurostatu. Ako doplňujúce informácie ŠÚ SR publikuje údaje aj za zahraničný cestovný ruch a za služby v cestovnom ruchu.
	Významnou časťou cestovného ruchu je aktívny zahraničný cestovný ruch. Údaje za túto oblasť doteraz zabezpečovala sekcia cestovného ruchu MH SR v nepravidelných intervaloch. Bude potrebné docieliť pravidelnosť v týchto zisťovaniach, aby sa získali seriózne podklady na vyhodnocovanie výsledkov aktívneho zahraničného cestovného ruchu, pričom treba mať na zreteli aj fakt, že súčasné informácie z hraničnej štatistiky po roku 2007 už nebudú k dispozícii. 

Zriadenie satelitného účtu v zmysle uznesenia vlády SR 185/2001 je nevyhnutnosťou. Do vykazovania výkonov cestovného ruchu nestačí len zaraďovať tržby za ubytovanie a stravovanie, patria tam aj výdavky turistov za dopravu, zábavu, nákupy, atď. Potrebné je sledovať aj výdavky vyvolané rozvojom cestovného ruchu, ako sú zvýšené náklady na budovanie infraštruktúry, náklady na zabezpečenie ochrany  a obnovy prírody, prípadne náklady na odstraňovanie dôsledkov poškodzovania prírody a pod. a odpočítať ich z príjmov cestovného ruchu. Zriaďovateľom satelitného účtu bude Štatistický úrad Slovenskej republiky. 

Cieľom je zabezpečiť plnohodnotné a komplexné vykazovanie štatistických údajov, ktoré sa týkajú počtov návštevníkov Slovenska, príjmov z cestovného ruchu, skúmania dôvodov a motivácie k návšteve Slovenska, použitého dopravného prostriedku, dopadu na prírodné prostredie, kvalitu života miestnych obyvateľov, ako aj iných relevantných údajov.

5. Strategické ciele rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky

Hlavnými strategickými cieľmi rozvoja cestovného ruchu na Slovensku sú:

1.	posilnenie postavenia odvetvia cestovného ruchu v národnom hospodárstve 
2.	rast konkurencieschopnosti odvetvia cestovného ruchu Slovenskej republiky v európskom priestore
3.	zvýšenie atraktívnosti Slovenskej republiky ako dovolenkového cieľa
4.	rast objemu pobytového cestovného ruchu
5.	zlepšenie štruktúry návštevníkov skvalitňovaním poskytovaných služieb

V ďalšej časti uvádzame aktivity, ktoré bude treba vyvinúť v záujme dosiahnutia týchto strategických cieľov, ako aj indikátory dosahu, ktorými sa dá merať, resp. vyčísliť priblíženie k cieľu alebo jeho dosiahnutie. V prípade, že zo strany zodpovedných orgánov a inštitúcií nedôjde k osvojeniu si a splneniu jednotlivých aktivít, uvádzame ohrozenia, ktoré z toho pre slovenský cestovný ruch vyplývajú. V závere každého cieľa uvádzame aj ďalšie opatrenia, ktorých splnenie môže prispieť k eliminácii ohrození.

STRATEGICKÝ CIEĽ 1 : 
POSILNENIE POSTAVENIA ODVETVIA CESTOVNÉHO RUCHU 
V NÁRODNOM HOSPODÁRSTVE 

Úlohy na dosiahnutie cieľa 1 :

1.	Legislatívne upraviť organizačné členenie, kompetencie, zodpovednosť  a vzájomné vzťahy orgánov štátnej správy, samosprávy a podnikateľského sektora v cestovnom ruchu vrátane  finančných väzieb.
Časový horizont: december 2006	                                                     Z : MH SR 
    Spolupráca: VÚC, ZMOS

2.	Pripraviť návrh zákona na zriadenie a financovanie združení cestovného ruchu.
Časový horizont: december 2005		                                          	    Z: MH SR
    Spolupráca: VÚC, ZMOS

3.	Hlavné zámery tejto stratégie zapracovať do Národohospodárskej stratégie Slovenska.
Časový horizont: marec 2005		                                                   Z: MH SR

4.	Na obdobie rokov 2005 - 2006, následne rokov 2007 - 2009 a perspektívne aj na roky 2010 - 2013 spracovať Koncepciu rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky, v ktorých bude podrobnejšie rozvedené riešenie aktuálnych úloh vychádzajúcich zo Stratégie rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky do roku 2013.
Časový horizont: 2005 - 2013		                                                   Z: MH SR
                 Spolupráca: VÚC

5.	Po prijatí a schválení ťažiskových materiálov týkajúcich sa rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky vládou SR tieto stratégie a koncepcie rozpracovať  na úrovni jednotlivých VÚC a nižších stupňov na ich podmienky.
Časový horizont: december 2005			               Spolupráca: VÚC, ZMOS

6.	V súlade s uznesením vlády SR č. 185/2001 doriešiť zriadenie a financovanie projektu   
satelitného účtu cestovného ruchu Slovenskej republiky podľa metodiky krajín OECD   s cieľom získať objektívny obraz o pozitívnom vplyve cestovného ruchu na ekonomiku krajiny. 
Časový horizont: 2006	                                                              Z: MH SR, ŠÚ SR

Indikátory dosahu :

Indikátor | 2003 | 2006 | 2009 | 2013

podiel devízových príjmov
z CR na tvorbe HDP v %

2,7

3,0

3,3

4,0

podiel CR na celkovej zamestnanosti v % | 3,7 | 4,4 | 6,0 | 7,5

Ohrozenia:

•	ak nesprehľadníme zodpovednosť a právomoci jednotlivých riadiacich stupňov na rôznych úrovniach za riadenie cestovného ruchu (obec, región, VÚC, centrum), za konečný stav rozvoja cestovného ruchu bude kritizované len centrum
•	ak nevzniknú miestne a regionálne združenia cestovného ruchu, nebude mať kto komplexne vytvárať balíky produktov a umiestňovať ich na trhu cestovného ruchu
•	ak bude pretrvávať živelnosť v rozvoji cestovného ruchu v regiónoch a cieľových miestach, ak nenastúpime na cestu razantného rozvoja cestovného ruchu a zotrváme na súčasnej úrovni, potom proces rastu bude pomalý a zdĺhavý a Slovensko nebude konkurencieschopné voči svojim susedom
•	nefunguje medzirezortná koordinácia cestovného ruchu

Opatrenia na elimináciu ohrození:
•	prijať ucelené koncepcie rozvoja cestovného ruchu na všetkých stupňoch riadenia cestovného ruchu, hlavné úlohy zapracovať do Národohospodárskej stratégie na roky 2005 - 2013, sformovať štátnu politiku cestovného ruchu
•	na úrovni samosprávnych krajov a regiónov začať so systematickou prípravou koncepčných a rozvojových dokumentov zameraných na rozvoj cestovného ruchu v obciach, cieľových miestach a regiónoch
•	z centra metodicky pomáhať samosprávnym krajom pri rozvoji CR na ich územiach, postupne prenášať kompetencie na VÚC 
•	zabezpečiť, aby sa do stratégií a rozhodovacích procesov dostali overené a pravdivé štatistické čísla a informácie, doviesť štatistiku cestovného ruchu SR na úroveň ostatných štátov EÚ
•	legislatívne podporovať miestne a regionálne združenia cestovného ruchu, hľadať systémové možnosti financovania ich vzniku a prevádzkovania 
•	stanoviť zásady medzirezortnej koordinácie cestovného ruchu

STRATEGICKÝ CIEĽ 2 : 
RAST KONKURENCIESCHOPNOSTI ODVETVIA CESTOVNÉHO RUCHU SLOVENSKEJ REPUBLIKY V EURÓPSKOM PRIESTORE

Úlohy na dosiahnutie cieľa 2 :

1.	Výraznejšie finančne podporiť  štátnu propagáciu Slovenska ako cieľovej krajiny cestovného ruchu prostredníctvom SACR a VÚC. Vyčleniť prostriedky na zriadenie ďalších zahraničných zastúpení SACR.
Časový horizont: 2005 - 2013	                                                               Z: MH SR

2.	Koordinovať práce na vytvorení jednotného celoštátneho turistického  informačného systému, ktorý bude spoluvytvárať obraz Slovenska v zahraničí.
Časový horizont: 2005 - 2006	                                                Z: MH SR, MK SR
                 Spolupráca: VÚC

3.	Podporou vhodných veľkých projektov v turistických centrách a regiónoch s najvyšším potenciálom pre rozvoj cestovného ruchu zvyšovať ich konkurencieschopnosť v európskom priestore. Rovnakú pozornosť venovať aj podpore menších projektov a stredísk, do ktorých bude smerovať záujem účastníkov cestovného ruchu a ktoré tak môžu odľahčiť  veľké strediská v prípade ich preplnenia.
Časový horizont: 2005 - 2006	                                                      Z: MH SR
    Spolupráca: VÚC, ZMOS

4.	Zvýšiť intenzitu podpory pri financovaní realizácie projektov cestovného ruchu zo štrukturálnych fondov EÚ a zabezpečiť ich spolufinancovanie z verejných zdrojov. Prostredníctvom štrukturálnych fondov EÚ podporovať aj aktivity smerujúce k vypracovávaniu projektovej dokumentácie a budovanie komplexných stredísk a zariadení cestovného ruchu. 
Časový horizont: 2005 - 2006		                                		    Z: MH SR

5.	Prehodnotiť  a zjednodušiť existujúci systém udeľovania víz, zaviesť len bezplatnú vízovú povinnosť pre Ukrajinu a Ruskú federáciu zavedením asymetrického režimu vízového styku voči týmto krajinám. 
Časový horizont: december 2005                        Z: MZV SR, MV SR, MF SR, MH SR

6.	Koncentrovať sa na obnovu, trvalú údržbu a vhodnú prezentáciu národných kultúrnych pamiatok za podpory európskych štrukturálnych fondov. Nevyužité a schátrané objekty ponúkať a zapájať do využitia pre účely v rámci cestovného ruchu.
Časový horizont: 2005 - 2013			     Z: MH SR, MK SR, MVRR SR

7.	V rámci celkovej marketingovej  stratégie cestovného ruchu využiť kultúrny potenciál regiónov a spracovať zásady na využitie kultúrneho a prírodného potenciálu Slovenska v cestovnom ruchu a zabezpečiť permanentnú ponuku akcií pre domácu a zahraničnú turistickú verejnosť.
Časový horizont: jún 2006		                                 Z: MH SR, MK SR, MŽP SR
                 Spolupráca: VÚC

8.	Informovať potenciálnych zahraničných investorov o možnostiach a výhodách investovania do rozvoja cestovného ruchu na Slovensku, vypísať medzinárodné tendre na ich prilákanie a na masívne investovanie najmä do slovenských kúpeľných zariadení.
Časový horizont: 2005 - 2006		                                     Z: MH SR, MZ SR

9.	Prípravu odborníkov pre cestovný ruch prispôsobiť trendom globalizácie a internacionalizácie s dôrazom na vysokú odbornosť, jazykovú pripravenosť, multikulturálne aspekty, etickú zodpovednosť voči zákazníkovi a vlastníkovi podniku, ekológii prostredia a národnej kultúrnej identite. Prehodnotiť sieť stredných odborných škôl, zlaďovať študijné plány odborných škôl cestovného ruchu s potrebami praxe,  zintenzívniť poradenskú a vzdelávaciu činnosť pre začínajúcich podnikateľov.
Časový horizont: 2005 - 2013	                                                 Z: MŠ SR, MH SR 
    Spolupráca: VÚC, ZMOS

Indikátory dosahu :

Porovnanie Slovenska s okolitými krajinami v ukazovateľoch:

pomer

počet zahraničných turistov za rok 2002

počet prenocovaní
zahr. turistov za rok 2002

výška devízových príjmov z CR za rok 2003 v USD

Slovensko : Česko | 31 % | 35 % | 25 %
Slovensko : Maďarsko | 46 % | 49 % | 24 %
Slovensko : Poľsko | 10 % | 71 % | 21 %

   	  Zdroj: WTO

Pri vyhodnotení podobnej tabuľky za roky 2003, 2004, 2005 atď. bude zrejmé, či Slovensko oproti susedným krajinám získava náskok alebo stráca turistov.
Ohrozenia:
•	susedné konkurenčné krajiny masívnejšie finančne podporujú štátnu propagáciu, intenzívne rozvíjajú svoje produkty, oslovujú nové cieľové skupiny
•	ak štát neprispeje vyššími čiastkami na propagáciu Slovenska ako cieľovej krajiny cestovného ruchu v zahraničí, aktívny zahraničný cestovný ruch bude stagnovať bez možností osloviť nové trhy a intenzívnejšie sa starať o už existujúce trhy
•	rozdrobením finančných prostriedkov z podporných fondov na veľký počet malých akcií nedosiahneme to, aby bol jednoznačný  efekt z využitia týchto prostriedkov a aby sa skompletizovala ponuka daného strediska
•	marketingové agentúry susedných krajín majú početnejšie zastúpenia v zahraničí, než má Slovensko, ich marketing je dynamickejší a efektívnejší 
•	Slovensko má zatiaľ imidž krajiny, v ktorej nie je dostatočne zabezpečený majetok turistov proti krádeži
•	ak neprehodnotíme a nespružníme našu konzulárnu prax na udeľovanie víz, nezískame nové veľké potenciálne trhy (Rusko, Ukrajina, Čína)
•	stagnuje obnova kúpeľných zariadení a znižuje sa ich obsadenie domácou ale aj zahraničnou klientelou
•	v podnikoch cestovného ruchu pretrváva nerovnomerná úroveň a nedostatočná kvalita poskytovaných služieb, ktoré nedosahujú európsku úroveň

Opatrenia na elimináciu ohrození:

•	v rámci cezhraničnej spolupráce hľadať nové produkty, nové cieľové skupiny a tvoriť spoločné programy pre návštevníkov z tretích krajín
•	osloviť zahraničných partnerov všetkých slovenských rezortov v rámci EÚ s  ponukou na konanie ich kultúrnych, politických a spoločenských podujatí na Slovensku
•	finančne podporiť menší počet veľkých projektov, čím sa výrazne skvalitní pozícia Slovenska na medzinárodnom trhu cestovného ruchu
•	pripraviť sa na akceptovanie európskych direktív týkajúcich sa podnikania v cestovnom ruchu
•	prostredníctvom zastúpení SACR zorganizovať výskum trhu v hlavných vysielacích krajinách – Česko, Poľsko, Nemecko, Maďarsko, Holandsko, Rakúsko, Rusko a na základe ich výsledkov prijímať opatrenia na zlepšenie ponuky tých produktov, po ktorých je najväčší dopyt
•	ďalšie zastúpenia SACR prednostne vybudovať v Budapešti, Londýne, Bruseli a  v ďalšej etape v Kyjeve, Ríme, pobaltských a  v zámorských krajinách. 
•	podnecovať podnikateľskú sféru k zvyšovaniu kvality poskytovaných služieb, zavádzať certifikáty systémov riadenia kvality v podnikoch služieb cestovného ruchu, udeľovať značky kvality

STRATEGICKÝ CIEĽ 3: 
ZVÝŠENIE ATRAKTÍVNOSTI SLOVENSKEJ REPUBLIKY 
AKO DOVOLENKOVÉHO CIEĽA

Úlohy na dosiahnutie cieľa 3 :

1.	Významné investície smerovať na rekonštrukciu nevyužitých alebo schátraných kaštieľov, hradov, zámkov a ich adaptáciu na ubytovacie zariadenia vysokej kvality podľa možností rozpočtov.
Časový horizont: 2006 - 2007		                                     Z: MH SR, MK SR               
    Spolupráca: VÚC

2.	Pri rozvoji jednotlivých foriem cestovného ruchu v regiónoch sa sústrediť najmä na tie formy, produkty a služby, pre ktoré má región najlepšie podmienky, po ktorých  je na trhu cestovného ruchu najväčší dopyt a ktoré nás pozitívne odlíšia od okolitých štátov.
Časový horizont: 2005 - 2013		                                                   Z: MH SR              
    Spolupráca: VÚC

3.	V hlavných vysielajúcich krajinách urobiť prostredníctvom SACR analýzu trhu a motivácie turistov k návšteve Slovenska. Na základe jeho výsledkov zostaviť hlavné národné produkty cestovného ruchu Slovenskej republiky.
Časový horizont: december 2005				                            Z: MH SR

4.	Národné produkty cestovného ruchu Slovenska prednostne prezentovať prostredníctvom SACR zahraničným novinárom, touroperátorom a na webových stránkach SACR a VÚC. Pri prezentácii cestovného ruchu v slovenských obciach, mestách a samosprávnych krajoch uvádzať ich názvy a symboly podľa heraldického registra MV SR.
Časový horizont: marec 2006				                            Z: MH SR
								                            Spolupráca: VÚC

Ohrozenia:

•	susedné konkurenčné krajiny už v súčasnosti viacej pokročili v rekonštrukcii kaštieľov, hradov a zámkov na ubytovacie zariadenia, čo znamená potenciálnu hrozbu, že kvalitná klientela vyhľadávajúca takéto zariadenia bude chodiť do týchto krajín 
•	nerozvíjať všetky aktivity cestovného ruchu živelne všade, pretože potom z pohľadu postavenia Slovenska na medzinárodnom trhu nepresadíme imidž našej krajiny – t j. dôvod, prečo sa klient má rozhodnúť pre svoju dovolenku práve na Slovensku a nie niekde inde
•	nekoordinovanou prácou na vysielacích trhoch môže dôjsť k postupnému poklesu návštevníkov Slovenska  z tradičných vysielacích trhov a k ich odlákaniu do iných konkurenčných destinácií
•	krajina, ktorá nemá národný produkt  a s ktorou si potenciálny návštevník nespája žiadnu konkrétnu dovolenkovú aktivitu, sa presadzuje na trhu len veľmi ťažko (Rakúsko – zimné športy, Maďarsko – gastronómia, Česko – hrady a zámky, Grécko – slnko a more, Taliansko – historické pamiatky, atď.)

Opatrenia na elimináciu ohrození:

•	v súvislosti s postupným rozvojom golfového športu na Slovensku je ideálne spojiť tieto športové aktivity s prebudovaním nevyužitých alebo schátraných historických objektov na hotely vysokého štandardu pre náročných hostí
•	pri spracovaní marketingových štúdií za každé stredisko a región cestovného ruchu sústrediť pozornosť najmä na to, v čom je potenciál cestovného ruchu strediska či regiónu najsilnejší a v čom spočíva jeho atraktivita 
•	zahraničné zastúpenia SACR ako aj zamestnancov OBEO pri zastupiteľských úradoch využiť na prípravu analýz cestovateľských zvyklostí obyvateľov danej krajiny
•	atraktivitu Slovenska založiť na zostavení jedného až troch národných produktov, s ktorými bude návštevu krajiny spájať  každý zahraničný návštevník

STRATEGICKÝ CIEĽ 4 : 
RAST OBJEMU POBYTOVÉHO CESTOVNÉHO RUCHU 

Úlohy na dosiahnutie cieľa 4 :

1.	Urýchliť skvalitňovanie dopravnej infraštruktúry ako kľúčovej podmienky pre rozvoj cestovného ruchu vo všetkých regiónoch na celom území krajiny. Modernizáciou a rozširovaním cestnej, diaľničnej, rýchlostnej železničnej, vodnej  a leteckej siete a podporou a skvalitňovaním verejnej dopravy, pri rešpektovaní záujmov ochrany prírody a krajiny a princípov trvalo udržateľného rozvoja zjednodušiť a uľahčiť prístup návštevníkov do turistických oblastí Slovenska rôznymi formami dopravy v súlade s úlohami z materiálov „Aktualizovaný nový projekt výstavby diaľnic a rýchlostných ciest“, „Program rozvoja železníc do roku 2010 a návrh financovania investičných projektov“, a i. Vytvoriť podmienky pre pravidelnú systémovú podporu tvorby cyklistických trás (miestnych, regionálnych a  medzinárodných) a cyklistickej infraštruktúry. Vytvoriť bezpečný a jednoduchý systém pre dopravu bicyklov na železnici. Trvale zlaďovať cestovné poriadky rôznych druhov verejnej dopravy.
Časový horizont: 2005 - 2013		                                               Z: MDPT SR
  Spolupráca:  VÚC, ZMOS 

2.	Spracovať nový marketingový plán Slovenskej agentúry pre cestovný ruch zameraný na štátnu propagáciu Slovenska na roky 2005 - 2006. Zdôrazniť v ňom tie produkty a formy cestovného ruchu, pre ktorých uplatnenie na trhu má Slovensko najlepšie predpoklady s akcentovaním odlišností našej ponuky produktov cestovného ruchu od susedných krajín. 
Časový horizont: máj 2005	                                                            Z: MH SR, MK SR

3.	Posilniť destinačný manažment, produkt diferencovať podľa potrieb a očakávaní cieľových skupín domácich a  zahraničných turistov. Ponuku produktov a balíkov služieb zostavovať v záujme predĺženia pobytu cudzincov na Slovensku, tieto produkty presadzovať do zahraničných ponukových katalógov.
Časový horizont: 2005 - 2013	                                                               Z: MH SR

4.	Spracovať komplexný materiál o možnostiach rozvoja kongresového cestovného ruchu  na Slovensku. Zostaviť a stále dopĺňať zoznam ubytovacích, stravovacích a rokovacích priestorov a objektov, ktoré sú vhodné na poriadanie seminárov, konferencií, sympózií a kongresov. Vyvíjať aktivity na získanie zahraničných organizátorov pre poriadanie takýchto podujatí na Slovensku.
Časový horizont: 2005 - 2013	                                                               Z: MH SR 
    Spolupráca: VÚC
Indikátory dopadu :

Indikátor | 2003 | 2006 | 2009 | 2013
Priemerný počet prenocovaní | 3,6 | 4,0 | 4,3 | 4,8
Počet ubytovaných turistov celkom v tis. osôb | 3 373 | 3 600 | 3 900 | 4 300
v tom zahraniční | 1 386 | 1 450 | 1 570 | 1 710

Príjazdy zahraničných 
návštevníkov v tis. osôb

24 984

25 900

26 500

27 200

Počet prenocovaní turistov celkom | 12 058 | 14 400 | 16 770 | 20 640
v tom zahraniční | 4 964 | 5 800 | 6 751 | 8 208

turista = osoba, ktorá aspoň 1 noc prespala v ubytovacom zariadení
návštevník = osoba, ktorá pobudla v krajine bez nocľahu

Ohrozenia:

•	zaostávanie za kvalitou a rozsahom ponúkaných služieb cestovného ruchu v okolitých krajinách
•	veľká konkurencia alpských zimných stredísk s oveľa vyššou kvalitou služieb v prijateľných cenách
•	konkurencia diaľkových a prímorských dovolenkových destinácií 
•	prudký cenový nárast služieb cestovného ruchu na Slovensku nezodpovedajúci tempu nárastu ich kvality
•	slovenské cestovné kancelárie sa nedostatočne orientujú na organizovanie aktívneho zahraničného a domáceho cestovného ruchu
•	Slovensko je pre zahraničnú odbornú i cestovateľskú verejnosť stále neznámou krajinou

Opatrenia na elimináciu ohrození:

•	trvale zvyšovať rozsah a kvalitu všetkých poskytovaných služieb, predávať kvalitné služby za vynaložené peniaze a rozširovať ich výber pre zákazníka
•	stanoviť kvalitatívne štandardy  a zaviesť ich vo všetkých zariadeniach a vo všetkých oblastiach vrátane tréningu a vzdelávania zamestnancov
•	pravidelne hodnotiť kvalitu vnútornými a vonkajšími kontrolnými mechanizmami
•	pripraviť cielené balíky ponuky na vzbudenie záujmu lyžiarov z tých krajín, pre ktoré môže byť ponuka slovenských zimných stredísk zaujímavá aj v pomere kvalita – cena
•	ponuku Slovenska sústrediť na pobytový CR, mestský a kultúrny CR, kúpeľníctvo a  zdravotný CR, zimné športy a letnú turistiku a vidiecky turizmus 
•	pracovať s prísne vyselektovanými cieľovými segmentmi potenciálnej klientely na tých trhoch, na ktorých je reálny predaj dovolenkových pobytov  na Slovensku
•	organizovať viac študijných ciest zahraničných predajcov a novinárov na Slovensko

STRATEGICKÝ CIEĽ 5: 
ZLEPŠENIE ŠTRUKTÚRY NÁVŠTEVNÍKOV  
SKVALITŇOVANÍM POSKYTOVANÝCH SLUŽIEB

Úlohy na dosiahnutie cieľa 5 :

1.	Podporiť zavádzanie systémov kvality v zariadeniach cestovného ruchu prostredníctvom profesijných zväzov, špecializovaných certifikačných firiem, štátnych a samosprávnych inštitúcií, atď. s cieľom skvalitniť všetky produkty a služby.
Časový horizont: 2005 - 2013	                                                               Z: MH SR      						                                                   Spolupráca: VÚC
2.	Výstupy z Regionalizácie cestovného ruchu v SR využívať v súlade s potrebami a záujmami ochrany prírody a krajiny pri tvorbe, aktualizácii a novelizácii záväznej časti Koncepcie územného rozvoja Slovenska, pri spracovaní územnoplánovacích dokumentov obcí, miest a regiónov, generelov, urbanistických štúdií a koncepcií rozvoja na miestnej a regionálnej úrovni a pri implementácii štrukturálnych fondov. Časový horizont: 2005 - 2006		                                                   Z: MH SR 
                                                                                                       Spolupráca: VÚC, ZMOS
3.	Marketingové aktivity SACR zacieliť na vybrané trhy vyspelých štátov EÚ, oslovovať klientelu z vyšších stredných príjmových tried, ktorej nároky a očakávania môžeme a vieme splniť.
Časový horizont: 2005 – 2013                      	                                                   Z: MH SR

4.	Spolupracovať s inštitúciami na úseku ochrany prírody a krajiny (SSJ, ŠOP SR a pod.), spolu s obcami nachádzajúcimi sa v chránených územiach, podieľať sa na produkcii propagačných materiálov o prírode, zriaďovaní náučných chodníkov, vzdelávaní sprievodcov a pod. Spracovať Manuál komunikačnej stratégie, ktorý sa bude využívať pri komunikácii medzi ochranármi a podnikateľmi v cestovnom ruchu. 
Časový horizont: 2005 – 2013                                                         Z: MH SR, MŽP SR 
   Spolupráca: VÚC, ZMOS

Indikátory dopadu:

Indikátor | 2003 | 2006 | 2009 | 2013
podiel turistov na celkovom počte návštevníkov v % | 11,3 | 15 | 21 | 30
podiel turistov z vyspelých západných krajín na celkovom počte turistov v % | 32 | 35 | 38 | 40
podiel príjmov za doplnkové služby na celkových príjmoch v % | 5 | 7 | 10 | 15

priemerný výdavok návštevníka 
na osobu a deň  v USD

46,32

52

60

70

Ohrozenia:

•	nie je rozvinutá ponuka širokej škály doplnkových služieb na aktivity dovolenkárov vo voľnom čase
•	zo Slovenska sa stane krajina tzv. lacnej turistiky, kam budú chodiť len jednotlivci alebo zájazdy z nízkych príjmových skupín s malými nárokmi na kvalitu a rozsah ubytovacích a stravovacích služieb, ktorých pobyty budú znamenať záťaž pre životné prostredie ale finančný efekt z nich pre Slovensko bude nízky
•	podceňovanie ľudského faktora a profesionálnej prípravy zamestnancov cestovného ruchu bude znamenať pretrvávanie nekvality a neprofesionálneho prístupu ku klientom
•	pretrvávajúci stereotypný prístup k marketingu Slovenskej republiky v zahraničí bude znamenať, že ostaneme naďalej neznámou a pre solventnejších turistov nezaujímavou krajinou

Opatrenia na elimináciu ohrození:

•	podnikateľské subjekty podnecovať a motivovať k tvorbe produktov a nových atrakcií, rozvíjať doplnkové služby na vyplnenie voľného času dovolenkárov  
•	účinne zasahovať (až do odobratia licencie) voči tým prevádzkam a podnikateľom, ktorí porušujú zákony, etiku podnikania, nedodržiavajú miery a váhy, nesprávne účtujú, nekvalitou odrádzajú klientelu od ďalšej návštevy a kazia dobré meno slovenskému cestovnému ruchu
•	obmedziť zamestnávanie nekvalifikovanej pracovnej sily najmä v manažmente a obsluhe, zintenzívniť nároky na poradenskú a vzdelávaciu činnosť pre začínajúcich podnikateľov
•	spracovať novú koncepciu propagácie Slovenska za podmienky výraznejšej finančnej účasti štátu, VÚC aj regiónov, pripraviť nové marketingové aktivity SACR vrátane zbierania a vyhodnocovania očakávaní zahraničných turistov od návštevy Slovenska a prispôsobovania ponuky týmto očakávaniam