Title: Materiál na rokovanie
Author: Spokojený uživatel Microsoft Office
Last saved by: vzor
Company: MZV SR

Informácia o priebehu a výsledkoch summitu predsedov vlád 
krajín Vyšehradskej skupiny a Slovinska 
(Rožnov pod Radhoštěm, Ostrava, 9.-10.12.2007)

	Na pozvanie českého predsedu vlády Mirka Topolánka sa v dňoch 9.-10.12.2007  konal v Rožnove pod Radhoštěm a v Ostrave summit predsedov vlád krajín Vyšehradskej skupiny a Slovinska. Summit sa podľa existujúceho úzusu koná v predsedníckej krajine V4, ktorou je do 30.6.2008 ČR. 
	Slovenskú republiku na stretnutí zastupoval predseda vlády Robert Fico,  Maďarskú republiku predseda vlády Ferenc Gyurcsány, Poľskú republiku predseda vlády Donald Tusk. Za Slovinsko sa na druhej časti rokovania a na pracovnom obede zúčastnil predseda vlády Janez Janša.
Na separátnom stretnutí predsedov vlád krajín V4 sa premiéri v stručnosti venovali plánovaným aktivitám českého predsedníctva V4. Podrobne bola prediskutovaná pozícia jednotlivých krajín ku Kosovu. 
Na rokovaní vo formáte V4 + Slovinsko slovinský predseda vlády Janez Janša predstavil partnerom priority jeho krajiny, ktorá v prvom polroku 2008 bude predsedníckou  krajinou EÚ. 
Na záver rokovaní bolo prijaté spoločné tlačové vyhlásenie predsedov vlád krajín V4 + Slovinsko.   
	Na okraj summitu sa uskutočnilo pracovné stretnutie predsedu vlády SR s novým poľským predsedom vlády. 

	K jednotlivým prebratým témam : 

Plánované aktivity českého predsedníctva V4

	Pri bilancovaní prvého polroku českého predsedníctva V4 vyjadril predseda vlády M. Topolánek potešenie nad skutočnosťou, že dňa 21.12.2007 bude úspešne zavŕšené spoločné úsilie krajín V4 vstúpiť do Schengenského priestoru. Spolupráca krajín V4 v tejto oblasti však nekončí, v budúcnosti by sa mala orientovať najmä na potláčanie nelegálnej migrácie. 
Diskusia o energetickej bezpečnosti sa stáva aktuálnou aj pre krajiny V4. V tejto súvislosti M. Topolánek poďakoval slovenskej strane za zorganizovanie prvého zasadnutia Európskeho jadrového fóra v novembri v Bratislave a vyzval ostatných vyšehradských partnerov, aby sa aktívne zapojili do jeho činnosti. Nasledujúce zasadnutie zorganizuje ČR v máji 2008.
	S cieľom zintenzívnenia spolupráce Vyšehradskej skupiny s krajinami B3 (Litva, Lotyšsko a Estónsko) česká strana informovala, že plánuje zorganizovať dňa 14.12.2007 na okraj decembrového summitu EÚ v Bruseli stretnutie predsedov vlád oboch zoskupení.              
	V prvom polroku 2008 české predsedníctvo V4 zvažuje ešte pripraviť stretnutie predsedov vlád V4 + Ukrajina.

	Predsedovia vlád Maďarska, Poľska a Slovenska potvrdili, že vyšehradská spolupráca zostáva pre ich krajiny prioritnou formou regionálnej spolupráce. Po zmene vlády v Poľsku nový poľský predseda vlády D. Tusk uistil partnerov, že V4 spolupráca je pre jeho krajinu konštantou zahraničnej politiky nezávislou od politických zmien. Vyšehradskí partneri podporili úmysel spoločného stretnutia V4 + B3 na okraj decembrovej Európskej rady. Téma energetika by určite nemala chýbať v agende stretnutia. Po konsolidácii politickej situácie v Belgicku súvisiacej s vytváraním novej vlády slovenská strana požiadala predsednícku krajinu o oživenie formátu V4 + Benelux.

Kosovo

	  Predsedovia vlád prediskutovali pozície ich krajín k riešeniu kosovskej otázky. Napriek rozdielnym postojom vyšehradských krajín k uznaniu nezávislosti Kosova premiér M. Topolánek za predsednícku krajinu V4 vyjadril túžbu, aby krajiny V4 postupovali na decembrovej Európskej rade spoločne. Česká strana, podobne ako ďalšie členské krajiny EÚ, privítala Ahtisaariho plán, hoci vopred vedela, že je nerealizovateľný a Trojka v zložení EÚ – USA – RF nedosiahne do 10. decembra 2007 dohodu medzi Belehradom a Prištinou. V súčasnosti je dôležité prinútiť Kosovo, aby nevyhlásilo nezávislosť pred prezidentskými voľbami v Srbsku, ktoré sa budú konať v januári 2008. Medzi nekoordinovaným vyhlásením nezávislosti Kosova a riadeným procesom vyhlásenia nezávislosti dáva česká strana prednosť druhému variantu.

 	Maďarská strana nevidí žiadne šance na schválenie novej rezolúcie BR OSN ku Kosovu. Dobré riešenie kosovskej otázky podľa nej neexistuje, iba menej zlé. EÚ nie je v stave, aby vyhláseniu nezávislosti dokázala zabrániť. Za dôležité F. Gyurcsány považuje, aby proces získania nezávislosti Kosova bol riešený ako riadený proces. Dá sa očakávať, že po získaní nezávislosti Kosova dôjde k nárastu napätia v regióne a k vzostupu aktivít nacionalistických síl v Srbsku. V tejto situácii bude dôležité, aby EÚ prišla s konkrétnou perspektívou členstva pre Srbsko. Aj keď RF je proti nezávislosti Kosova, po jeho vyhlásení ho podľa maďarskej strany vezme na vedomie.     

	Hoci existujú rozdielne názory ku Kosovu tak v rámci V4, ako aj v EÚ, podľa poľskej strany, členské krajiny EÚ by mali urobiť všetko pre to, aby pozícia EÚ bola jednotná. Jednotlivé členské krajiny by mali ustúpiť zo svojich tvrdých pozícií v snahe dosiahnutia konsenzu. Ako obhajca rozširovania EÚ sa zasadzuje o to, aby Srbsko získalo od EÚ jasnú perspektívu pristúpenia.    

Podľa slovenskej strany je Kosovo ďalšou témou, ktorá po Iraku rozdeľuje EÚ. Predseda vlády R. Fico zdôraznil, že vláda SR bude mať veľké problémy uznať nezávislosť Kosova, ak by došlo k jej jednostrannému vyhláseniu. Je potrebné, aby EÚ, NATO a RF ďalej rokovali, aby sa tým vytvoril priestor pre pokračovanie medzinárodnej vojenskej prítomnosti v Kosove. SR podporuje vyslanie ESDP misie do Kosova. Riešenie otázky statusu Kosova by malo byť vnímané ako prípad „sui generis“ a nemalo by sa stať precedensom alebo prípadne návodom pre riešenie problémov v oblasti vzťahov štátu s príslušníkmi národnostných menšín. R. Fico uistil partnerov, že SR urobí všetko pre to, aby stanovisko EÚ ku Kosovu bolo na Európskej rade jednotné. 

	Predsedovia vlád krajín V4 sa dohodli, že vzhľadom na nejednotnú pozíciu ich krajín k riešeniu kosovskej otázky je všeobecná formulácia ku Kosovu v ich spoločnom vyhlásení zo summitu asi maximum, na čom sa krajiny V4 v súčasnosti vedia dohodnúť. Zhodli sa na tom, že budú pokračovať v úsilí hľadať konsenzus.

Priority slovinského predsedníctva EÚ

Slovinský predseda vlády Janez Janša informoval svojich vyšehradských partnerov o prioritách nadchádzajúceho slovinského predsedníctva EÚ. Slovinsko vníma predsedníctvo nie ako privilégium, ale ako svoju povinnosť. Je prvou z nových členských krajín, ktorá túto náročnú funkciu bude vykonávať. Od úspešnosti slovinského predsedníctva bude do určitej miery závisieť, ako staré členské krajiny budú nazerať na ďalšie predsedníctva EÚ vedené novou členskou krajinou. 
J. Janša sa poďakoval za prísľub krajín V4 pomáhať slovinskému predsedníctvu EÚ a vyjadril pripravenosť jeho krajiny podeliť sa s partnermi o skúsenosti z prípravy, ako aj samotného priebehu predsedníctva. Vo fáze prípravy predsedníctva je podľa slovinskej strany dôležitá úzka koordinácia s inštitúciami EÚ a vypracovanie spoločného 18 mesačného programu troch po sebe idúcich predsedníctiev – nemeckého, portugalského a slovinského. Odhaduje sa, že náklady na organizovanie slovinského predsedníctva EÚ sa vyšplhajú na úroveň 62 mil. Euro.    

	Slovinské predsedníctvo EÚ si stanovilo päť priorít :

1.	Budúcnosť EÚ
Po podpise Reformnej zmluvy dňa 13.12.2007 v Lisabone bude počas slovinského  predsedníctva EÚ prebiehať jej ratifikácia v jednotlivých členských krajinách. Slovinské predsedníctvo by sa rado vyhlo situácii, aká vznikla pri ratifikácii Ústavnej zmluvy. Predpokladá hladký priebeh ratifikačného procesu v nových členských krajinách, problémy však môžu nastať v starých členských krajinách – menovite vo Veľkej Británii a v Írsku. J. Janša požiadal partnerov, aby indikovali, ktoré témy by mohli nepriaznivo ovplyvniť ratifikáciu Reformnej zmluvy v ich krajinách. Pre Veľkú Britániu sú takýmito témami zamestnanosť, názov budúceho ministra zahraničných vecí EÚ, či bezpečnostné otázky. 

2.	Rozširovanie EÚ a západný Balkán
Slovinské predsedníctvo pripravuje konkrétne kroky v prístupovom procese Chorvátska a Turecka do EÚ.  Plánuje posilniť európsku perspektívu Ukrajiny a Gruzínska, pričom ráta s podporou krajín V4. Hoci Slovinsko očakávalo, že otázka Kosova bude vyriešená do konca roku 2007, jej riešenie zasiahne aj slovinské predsedníctvo EÚ. Pre Slovinsko, ako časť bývalej Juhoslávie a krajinu nachádzajúcu sa v blízkosti konfliktného regiónu je dôležité, aby pohľad EÚ na riešenie kosovskej otázky bol jednotný a aby celý región bol stabilný. Podľa J. Janšu problém predstavuje aj vývoj v Bosne a Hercegovine, kde sa návrat utečencov neuskutočňuje podľa Daytonských mierových dohôd, čím de facto dochádza k uznaniu etnických čistiek. Slovinsko bude podporovať rozšírenie NATO o Macedónsko. Ako predsednícka krajina EÚ by si prialo, aby sa začali prístupové rokovania Macedónska s EÚ. V prípade výhrad niektorej členskej krajiny nebude však túto otázku naliehavo presadzovať, pretože si uvedomuje, že ratifikácia Reformnej zmluvy má vyššiu prioritu.        

3.	Energetika a klimatické zmeny
Počas slovinského predsedníctva EÚ bude diskusia o energetike a klimatických zmenách dominovať na jarnom summite EÚ. Postupné znižovanie emisií skleníkových plynov bude na základe národných alokačných plánov úlohou pre jednotlivé členské krajiny nielen počas slovinského, ale aj nasledujúcich predsedníctiev EÚ.    

4.	Lisabonská stratégia
Nedávno zverejnený dokument Európskej komisie „Európsky záujem uspieť v dobe globalizácie“ predstavuje dobrý základ k diskusii k tejto otázke počas slovinského predsedníctva EÚ. Slovinsko očakáva nové podnety od krajín V4 pri napĺňaní Lisabonskej stratégie.

5.	Medzikultúrny dialóg
V rámci spolupráce medzi kultúrami vo svete sa počas slovinského predsedníctva EÚ začne činnosť Európsko-stredomorskej univerzity. Slovinsko pripravuje aj stretnutie vysokých cirkevných predstaviteľov.  

	V reakcii na prezentované priority slovinského predsedníctva EÚ česká strana uistila premiéra J. Janšu, že ČR nebude zdržovať ratifikačný proces Reformnej zmluvy. Ratifikácia prebehne v parlamente, neuvažuje sa s organizovaním referenda. Inšpirovaný Slovinskom, český predseda vlády uvažuje o uzatvorení „dohody o neútočení“ medzi vládou a opozíciou na obdobie českého predsedníctva EÚ.   
	Slovenská strana vyjadrila podporu prioritám slovinského predsedníctva EÚ. SR nebude problémovou krajinou pri ratifikácii Reformnej zmluvy, očakáva sa hladká ratifikácia v parlamente. 
	Poľsko bude vnímať úspech slovinského predsedníctva EÚ aj ako vlastný úspech. Bude patriť medzi prvé krajiny, ktoré zavŕšia ratifikačný proces Reformnej zmluvy. Vláda má väčšinu v parlamente, nepredpokladajú sa žiadne problémy spojené s ratifikáciou. Poľská strana verí, že slovinské predsedníctvo V4 nestratí zo zreteľa posilňovanie východnej dimenzie EÚ.  
	Podobne ako v ostatných krajinách V4, aj v Maďarsku sa očakáva hladký proces ratifikácie Reformnej zmluvy v maďarskom parlamente. Maďarská strana požiadala nadchádzajúce slovinské predsedníctvo EÚ, aby bola vytvorená cestovná mapa pre otvorenie rokovaní EÚ so Srbskom. 

Tlačová konferencia

	Počas tlačovej konferencie sa predsedovia vlád krajín V4 a Slovinska vyjadrili k dosiahnutým výsledkom z diskusie k jednotlivým témam. Bolo konštatované, že krajiny V4 majú rozdielne pohľady na nezávislosť Kosova. Bolo distribuované tlačové vyhlásenie zo stretnutia predsedov vlád krajín V4 + Portugalsko.  
	Otázky médií sa týkali najmä pozície SR ku kosovskej otázke, pripravovaného  stretnutia predsedov vlád SR a MR, prijatia Eura v krajinách V4 v rovnakom termíne,  vybudovania radarového systému v Českej republike a Poľsku a očakávaných problémov súvisiacich s ratifikáciou Reformnej zmluvy v jednotlivých členských krajinách EÚ. 

Bilaterálne rokovanie s predsedom vlády Poľskej republiky Donaldom Tuskom

Na úvod stretnutia predseda vlády R. Fico zablahoželal D. Tuskovi k výsledku parlamentných volieb v Poľsku a k jeho vymenovaniu za predsedu vlády. Očakáva, že s D. Tuskom sa mu podarí nadviazať neformálne kontakty, podobné aké existujú s maďarským a s českým premiérom. Ocenil, že medzi SR a Poľskom neexistujú žiadne otvorené otázky. R. Fico pozval partnera na návštevu Slovenska.     
	SR rešpektuje, že PL je vzhľadom na svoju veľkosť lídrom v regióne strednej a východnej Európy a v rámci V4. Váha spoločného hlasu krajín V4 v EÚ je významná, preto by sa vyšehradské krajiny mali pokúsiť dospieť ku konsenzu pri tých európskych témach,  kde je to možné.  
	Slovenská strana by privítala, aby sa pri príležitosti rozšírenia Schengenského priestoru uskutočnila oslava zrušenia hraničných kontrol aj na niektorom slovensko-poľskom hraničnom prechode, podobne ako tomu bude na slovensko-českom hraničnom prechode Holíč - Hodonín, či slovensko-rakúskom Petržalka - Berg. Ak by sa takéto podujatie neuskutočnilo, nebol by to dobrý signál pre poľsko-slovenské vzťahy.   

D. Tusk sa poďakoval sa blahoželanie a za pozvanie na návštevu SR. Vzťahy so susednými krajinami považuje za kľúčové, a preto sa chystá využiť pozvanie čo najskôr. Víta záujem vyšehradských partnerov o rozvinutie spolupráce vo formáte V4 + B3 a znovuoživenie spolupráce V4 + Benelux po konsolidácii politickej situácie v Belgicku. Nová poľská vláda má záujem o zlepšenie poľsko-ruských ako aj EÚ – RF vzťahov.      
D. Tusk je pripravený vyhovieť slovenskej požiadavke na spoločnú oslavu zrušenia hraničných kontrol na slovensko-poľskej hranici pri príležitosti vstupu oboch krajín do Schengenu. Po koordinačnom stretnutí s prezidentom bude informovať slovenskú stranu.  

Závery

•	S cieľom zintenzívnenia spolupráce Vyšehradskej skupiny s krajinami B3 (Litva, Lotyšsko a Estónsko) česká strana informovala, že plánuje zorganizovať dňa 14.12.2007 na okraj decembrového summitu EÚ v Bruseli stretnutie predsedov vlád oboch zoskupení.              
•	Napriek rozdielnym postojom vyšehradských krajín k uznaniu nezávislosti Kosova premiér M. Topolánek za predsednícku krajinu V4 vyjadril túžbu, aby krajiny V4 postupovali na decembrovej Európskej rade spoločne.
•	Predsedovia vlád krajín V4 uistili J. Janšu, predsedu vlády Slovinska, nadchádzajúcej predsedníckej krajiny EÚ, že ich krajiny nebudú problémovými pri ratifikácii Reformnej zmluvy. 
•	Krajiny V4 podporujú priority slovinského predsedníctva EÚ a prisľúbili pomáhať slovinskému predsedníctvu EÚ.
•	Počas bilaterálneho stretnutia predseda vlády SR pozval nového poľského premiéra na návštevu SR, čo partner s vďakou prijal.
•	Na záver rokovaní bolo prijaté tlačové vyhlásenie predsedov vlád V4 + Slovinsko.