Author: Jan Pataky
Last saved by: cerveny
Company: MFF UK Bratislava

Predkladacia správa

Zmyslom tejto analýzy je poukázať na možnosti reformy systému poskytovania dotácií v Slovenskej republike. Jej úlohou nie je bojovať proti poskytovaniu dotácií všeobecne, pretože dotácie majú svoj význam, ak sú poskytované na vhodné účely, vo vhodnej forme a podobe. Aktívne poznanie úplného procesu prideľovania dotácií je kľúčovým predpokladom zefektívnenia celého systému ich poskytovania. Z ekonomického pohľadu je hlavným účelom dotácií realokovať zdroje, teda dosiahnuť taký výstup ekonomiky, ktorý je „viac želateľný“. Vo svojej podstate dotácie deformujú efektivitu trhu. Z tohto dôvodu je potrebné existenciu každej jednej dotácie presne podložiť a transparentne riadiť proces jej pridelenia.

Súčasný model poskytovania dotácií  je málo transparentný a často krát nedostatočne priehľadný. Z hľadiska potrieb dosiahnutia ideálneho stavu transparentnosti a maximálnej efektívnosti vynaložených verejných financií  je potrebné vypracovať presné podmienky a možnosti získania dotácií, ako aj podmienky   ich využívania adresátmi a  možnosti ich spätnej kontroly. V prípade zamietnutia žiadosti o ich poskytnutie, neúspešný žiadateľ nedostáva informáciu o dôvode zamietnutia a často ani informáciu, že jeho žiadosť bola zamietnutá. Žiadateľ nemá presnú možnosť zistiť ako prebieha celý proces, na základe akých kritérií sa robil výber a ktoré konkrétne podmienky nespĺňala jeho žiadosť. Poskytovanie dotácií a subvencií sa preto javí ako niekedy do určitej miery anonymný a legislatívne ťažko prehľadný proces. 

Z hľadiska využitia poznatkov o dotáciách pre stanovené účely vychádzame zo skutočnosti, že dotácie sú poskytované z ústredných zdrojov a zdrojov vyšších územných celkov, ministerstvami a krajskými úradmi, a to priamo zo štátneho rozpočtu (príslušnej rozpočtovej kapitoly), alebo zo štátneho (účelového) fondu, a to na základe ustanovení zákona regulujúceho pravidlá ich poskytovania rámcovo. Oporou pre poskytovanie dotácií a príspevkov v právnom slova zmysle je teda priamo príslušný zákon, alebo na jeho základe konštituovaná podzákonná právna regulácia, napr. nariadenie vlády, vyhláška, výnos. V prípade poskytovania dotácií zo štátnych (účelových) fondov poskytuje okrem zákonnej regulácie právnu oporu aj normatívna interná inštrukcia príslušného správcu štátneho (účelového) fondu, najmä jeho štatút. Identifikovať však možno aj iné akty, na základe ktorých sa dotácie rozdeľujú, a to napr. usmernenia, smernice, pokyny, ba i záznam z pracovnej porady (Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR).

Oporou pre spracovateľa materiálu boli však často iba zákonné a vyššie podzákonné právne predpisy, bez možnosti analýzy, syntézy (a z toho vyplývajúcich možných záverov) interných právnych noriem, z ktorých by bolo zrejmé excerpovať podrobnejšie podmienky a metodiku poskytovania  dotácií a príspevkov. To, že tieto podmienky niektoré ústredné orgány štátnej správy neposkytli na analýzu ani na základe tejto záväznej úlohy zakotvenej uznesením vlády Slovenskej republiky naznačuje aj vysoký stupeň anonymity, nedostupnosti a netransparentnosti už len výsostne pre žiadateľov o dotácie a príspevky nevyhnutných základných informácií o realizácií štátnej dotačnej politiky. Interné predpisy, ich rozbor a hodnotenie sú súčasne podmienkou, bez splnenia ktorej spracovateľ nemôže zaujať solídne stanovisko a vyvodiť závery smerujúce k napĺňaniu formálnych predpokladov na splnenie úlohy v oblasti boja s korupciou. 

Okrem uvedeného môžeme konštatovať, že dotácie a príspevky poskytované v pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy:
a)	majú v rozhodovacej právomoci rozličné orgány (minister, minister na základe odporúčania kolektívneho orgánu, sekcia ministerstva, minister  v spolupráci s neštátnou agentúrnou organizáciou, príslušná organizácia rezortu, komisia atď.),
b)	sú poskytované na základe právnych predpisov rozličnej právnej sily (zákon, vyhláška, výnos), ale i na základe normatívnych interných predpisov (smernice, pokyny, záznam z pracovnej porady - v prípade Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky), a v prípade dotácií a príspevkov zo štátnych (účelových) fondov n a základe ich štatútov a na ne nadväzujúcich predpisov vydávaných ich správcom,
c)	nie sú rovnako transparentné  z hľadiska informácií o možnosti a podmienkach ich poskytnutia ako aj ich využívania ich adresátmi,
d)	v prípade zamietnutia žiadosti o poskytnutie dotácie a príspevku sa nevyžaduje odôvodnenie zamietnutia.

To umožňuje voluntaristický prístup k rozdeľovaniu dotácií a príspevkov rozhodovacími orgánmi a vytvára podhubie pre atmosféru korupcie resp. úplatkárstva, pretože poskytnutie dotácie resp. príspevku je principiálne obmedzené ich objemom, určeným na prerozdelenie, a teda nemožno uspokojiť všetkých žiadateľov o ne, aj keď spĺňajú kritéria nevyhnutné na ich poskytnutie. Podotýkame, že každý správca dotácie resp. príspevku by mal sám vyhodnotiť svoju dotačnú politiku, identifikovať problémy, navrhnúť opatrenia a na tomto základe by sa mala posudzovať problematika dotačnej a príspevkovej politiky objektívnym a odborným orgánom.

Riešenie problematiky si vyžaduje uskutočnenie právnych, organizačných a administratívnych opatrení a ich kombinovaním. Predpokladáme, že optimálne by bolo v blízkej budúcnosti:
-	zakotviť proces a podmienky na poskytovanie dotácií výlučne zákonom a naň nadväzujúcou vykonávacou vyhláškou;
-	vo vykonávacej vyhláške k zákonu komplexne a podrobne špecifikovať režim  dotačného procesu tak, aby mohli byť zrušené všetky interné predpisy dosiaľ ho upravujúce;
-	poskytnutie dotácie s odôvodnením, ako aj neposkytnutie dotácie s odôvodnením zverejňovať povinne v rezortnom vestníku resp. v elektronickom médiu a v dennej  tlači;
-	stanoviť jednotne lehoty a povinnosť odôvodnenia pridelenia i zamietnutia dotácie  resp. príspevku zákonom;
-	stanoviť výlučne jeden rozhodujúci orgán, popri ktorom by pôsobili iné orgány len subsidiárne, s poradnou kompetenciou;
-	za objektivitu a nestranné posúdenie žiadosti o poskytnutie dotácie resp. príspevku  by mal osobne zodpovedať vedúci toho orgánu, ktorý vykonáva rozhodovanie;
-	doriešiť otázku rozsahu správnej úvahy, nenárokovateľnosti dotácie a kritériá výberu   subjektu prijímajúceho dotáciu resp. príspevok (napr. podľa hľadiska času podania žiadosti, podľa hľadiska verejného záujmu, podľa hľadiska technického stavu   kultúrnej pamiatky a pod.);
-	obmieňať zloženie kolegiálneho orgánu odborne posudzujúceho žiadosť o poskytnutie  dotácie resp. príspevku;
-	garantovať charakter výberového konania na poskytnutie dotácie resp. príspevku;
-	zabezpečiť kontrolu poskytnutia dotácií a príspevkov supervíziou vlády v pravidelných  intervaloch;
-	zabezpečiť jednoduchosť, zrozumiteľnosť, jasnosť a prehľadnosť dotačnej politiky rezortov v textoch všeobecne záväzných právnych predpisov;
-	zaujať stanovisko a rozhodnúť o vývinovej tendencii zužovania resp. rozširovania  subjektov poskytujúcich dotácie a príspevky, t.j. rušenia alebo vytvárania štátnych   (účelových) fondov
-	overovanie údajov uvádzaných v žiadostiach o poskytnutie dotácie a príspevku  zabezpečiť prostredníctvom územného orgánu špecializovanej resp. Všeobecnej   štátnej správy v spolupráci s orgánom miestnej samosprávy;
-	aj v prípade nenárokovateľnosti dotácie resp. príspevku zvážiť možnosti odvolania voči zamietnutiu žiadosti o poskytnutie dotácie resp. príspevku k stálemu odvolaciemu orgánu (napr. „výboru ministrov“ zloženého z príslušného rezortného ministra, ministra financií a podpredsedu vlády, príp. aj podpredsedu Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky a vedúceho Úradu vlády Slovenskej republiky).