Title: Príloha č
Author: hrubala
Last saved by: cerveny
Company: Urad vlady SR

Prílohy

Príloha č. 1

Podpredseda vlády a minister spravodlivosti

Ustanovenia týkajúce sa verejných funkcionárov samosprávy sú predkladané ako alternatívne a sú v texte vyznačené tučným písmom a kurzívou.

N   á   v    r   h

Ústavný zákon 

z ................... 2003,
 
o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov

	Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto ústavnom zákone:

Čl. 1
Predmet úpravy 

	Tento ústavný zákon ustanovuje 
a)	podmienky na ochranu verejného záujmu pri výkone funkcie verejného funkcionára,
b)	nezlučiteľnosť  funkcie verejného funkcionára s výkonom iných funkcií, zamestnaní a činností, 
c)	povinnosti a obmedzenia pre  verejného funkcionára tak, aby sa zamedzilo rozporu osobného záujmu  s verejným záujmom pri výkone funkcie verejného funkcionára a
d)	zodpovednosť verejného funkcionára za neplnenie alebo porušovanie povinností a obmedzení ustanovených týmto ústavným zákonom vrátane sankcií, ktoré možno verejnému funkcionárovi za takéto neplnenie alebo porušenie uložiť. 

Čl. 2
Pôsobnosť ústavného zákona

	(1) Tento ústavný zákon sa vťahuje na 
a)	prezidenta Slovenskej republiky, 
b)	poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, 
c)	členov vlády Slovenskej republiky
d)	vedúcich ústredných orgánov štátnej správy, ktorí nie sú členmi vlády Slovenskej republiky, 
e)	sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky, 
f)	predsedu a podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, 
g)	členov Súdnej rady Slovenskej republiky, 
h)	generálneho prokurátora Slovenskej republiky  	
i)	verejného ochrancu práv,
j)	predsedu a podpredsedov Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky,
k)	štátnych tajomníkov,
l)	riaditeľa Slovenskej informačnej služby,
m)	členov Bankovej rady Národnej banky Slovenska,
n)	starostov obcí,
o)	predsedov vyšších územných  celkov  a
p)	poslancov  zastupiteľstiev vyšších územných celkov.
 
(2) Na členov Súdnej rady sa nevzťahujú ustanovenia článkov 4 a 5.

Čl. 3
Základné pojmy 

(1)	Verejným funkcionárom je na účely tohto ústavného zákona každý, kto vykonáva funkciu uvedenú v čl. 2 ods. l. Na účely čl. 7 a 8 a na účely konania v prípade porušenmia povinnosti podľa čl. 7 a 8, sa osoba, ktorá vykonávala verejnú funkciu považuje za verejného funkcionára aj v období jedného roka od skončenia výkonu verejnej funkcie.
(2)	Verejným záujmom je taký záujem, ktorý prináša majetkový prospech  alebo iný prospech všetkým občanom  alebo mnohým občanom.
(3)	Osobným záujmom taký záujem, ktorý prináša majetkový prospech alebo inú výhodu verejnému funkcionárovi alebo jemu blízkym osobám.
(4)	Rozporom záujmov skutočnosť, keď verejný funkcionár pri výkone svojej funkcie uprednostní osobný záujem pred verejným záujmom.

Čl. 4 
Všeobecné povinnosti a obmedzenia 

(1)	Verejný funkcionár je povinný presadzovať a chrániť verejný záujem. Pri výkone svojej funkcie nesmie uprednostniť osobný záujem pred verejným záujmom.

(2)	Verejný funkcionár sa musí pri výkone svojej funkcie zdržať všetkého čo  môže byť v rozpore s ustanoveniami tohto ústavného zákona. Z tohto dôvodu verejný funkcionár nesmie 
a)	využívať svoju funkciu, právomoci z nej vyplývajúce a informácie nadobudnuté v súvislosti s jej výkonom na získavanie výhod v prospech seba, blízkych osôb ani iných fyzických osôb alebo právnických osôb; to neplatí ak ide o činnosť alebo úlohu, ktorá vyplýva verejnému funkcionárovi z výkonu jeho funkcie, 
b)	prijímať dary, navádzať iného na poskytovanie darov alebo získavať iné výhody v súvislosti s výkonom  svojej funkcie; to neplatí, ak ide o dary poskytované obvykle pri výkone funkcie, dary poskytované na základe zákona,
c)	sprostredkúvať pre seba, inú fyzickú osobu alebo právnickú osobu obchodný styk so 
1.	štátom, 
2.	obcou, 
3.	vyšším územným celkom, 
4.	štátnym podnikom, štátnym účelovým fondom, s Fondom národného majetku Slovenskej republiky a inou právnickou osobou zriadenou štátom,
5.	rozpočtovou alebo  príspevkovou organizáciou, inou právnickou osobou  alebo zariadením obce,
6.	rozpočtovou alebo príspevkovou organizáciou, inou právnickou osobou vyššieho územného celku alebo
7.	inou právnickou osobou s majetkovou účasťou štátu, Fondu národného majetku Slovenskej republiky, obce alebo vyššieho územného celku;
to  neplatí, ak takáto činnosť alebo úloha vyplýva pre verejného funkcionára z výkonu jeho funkcie,
d)	nadobúdať majetok od štátu alebo Fondu národného majetku Slovenskej republiky inak ako vo verejnej súťaži alebo vo verejnej dražbe; to sa vzťahuje aj na osoby blízke verejnému funkcionárovi,
e)	uzatvoriť zmluvu o tichom spoločenstve alebo nadobúdať akcie na doručiteľa,
f)	používať svoju osobu, svoje meno a priezvisko, svoju podobizeň, obrazovú snímku alebo obrazový záznam svojho hlasu alebo svoj podpis na reklamu,
g)	používať symboly spojené s výkonom svojej funkcie na osobný prospech.

Čl. 5
Nezlučiteľnosť niektorých funkcií, zamestnaní a činností

(1)	Verejný funkcionár nesmie vykonávať funkcie, zamestnania a činnosti, ktoré sú nezlučiteľné s funkciou verejného funkcionára podľa Ústavy Slovenskej republiky a osobitných zákonov. 

(2)	Funkcia verejného funkcionára je nezlučiteľná s funkciou poslanca Európskeho parlamentu. 

(3)	Verejný funkcionár nesmie byť štatutárnym orgánom alebo členom štatutárneho orgánu, členom riadiaceho alebo kontrolného orgánu právnickej osoby, ktorá vykonáva podnikateľskú činnosť, s výnimkou valného zhromaždenia a členskej schôdze. Verejný funkcionár nesmie prevádzkovať živnostenské podnikanie. 

(4)	Zákaz podľa odseku 3 sa nevzťahuje na členstvo v orgáne právnickej osoby vyplývajúce zo zákona, alebo z výkonu funkcie verejného funkcionára. 

(5)	Zákaz podľa odseku 3 sa ďalej nevzťahuje na zastupovanie 
a)	štátu v orgánoch právnických osôb s majetkovou účasťou štátu,
b)	Fondu národného majetku v orgánoch právnických osôb s majetkovou účasťou Fondu národného majetku Slovenskej republiky, alebo
c)	obce alebo vyššieho územného celku v orgánoch právnických osôb s majetkovou účasťou obce alebo vyššieho územného celku, 
vykonávajúcich podnikateľskú činnosť, ak sa za členstvo v nich neposkytuje finančná odmena. 

(6)	Odsek 3 sa nevzťahuje na poslanca zastupiteľstva vyššieho územného celku. Zákaz prevádzkovať živnostenské podnikanie sa nevzťahuje na starostov obcí.

(7)	Ak verejný funkcionár vykonáva funkciu, zamestnanie alebo činnosť podľa odsekov 1 až 3 v čase ustanovenia do funkcie, je povinný do 30 dní odo dňa ustanovenia do funkcie takúto funkciu, zamestnanie alebo činnosť skončiť alebo vykonať právne relevantný úkon na ich skončenie. 

(8)	Ak bol do verejnej funkcie štátneho tajomníka alebo vedúceho ústredného orgánu štátnej správy, ktorý nie je členom vlády Slovenskej republiky vymenovaný poslanec Národnej rady Slovenskej republiky, jeho mandát počas výkonu tejto verejnej funkcie nezaniká, iba sa neuplatňuje.

Čl. 6
Rozpor záujmov pri výkone verejnej funkcie 

(1)	Verejný funkcionár, ktorý sa zúčastňuje rokovania orgánu o veci, na ktorej má osobný záujem je povinný oznámiť svoj osobný záujem na veci predtým, ako na rokovaní vystúpi. Ak na rokovaní nevystúpi, je povinný oznámiť svoj osobný záujem na veci najneskôr pred hlasovaním alebo rozhodovaním o veci samej.

(2)	Oznámenie podľa odseku 1 je verejný funkcionár povinný vykonať aj vtedy, ak ide o rokovanie o veci, na ktorej má majetkový prospech politická strana, ktorej je členom ak je mu táto skutočnosť známa.

(3)	Oznámenie podľa odsekov l alebo 2 je orgán, na rokovaní ktorého bolo oznámenie uskutočnené, povinný zaznamenať do zápisu alebo záznamu o rokovaní. 

Čl. 7 
Oznámenie funkcií, zamestnaní, činností a majetkových pomerov

(1)	Verejný funkcionár je povinný do 30 dní odo dňa keď sa ujal funkcie, počas jej výkonu vždy do 31. marca a do 30 dní po uplynutí jedného roka odo dňa skončenia výkonu verejnej funkcie podať písomné oznámenie za predchádzajúci kalendárny rok, v ktorom uvedie, 
a)	či spĺňa podmienky nezlučiteľnosti výkonu funkcie verejného funkcionára s výkonom iných funkcií, zamestnaní a činností podľa čl. 5 ods. l až 3, 
b)	aké zamestnanie vykonáva v pracovnom pomere, obdobnom pracovnom vzťahu alebo štátno-zamestnaneckom pomere a akú podnikateľskú činnosť vykonáva popri výkone funkcie verejného funkcionára, 
c)	aké má funkcie v štátnych orgánoch a orgánoch územnej samosprávy, v orgánoch právnických osôb vykonávajúcich podnikateľskú činnosť a v orgánoch iných právnických osôb; taktiež uvedie, z ktorých uvádzaných funkcií má príjem, funkčné alebo iné požitky, 
d)	svoje príjmy dosiahnuté v uplynulom kalendárnom roku z výkonu funkcie verejného funkcionára a z výkonu iných funkcií, zamestnaní a činností, v ktorých vykonávaní verejný funkcionár pokračuje aj po ujatí sa výkonu funkcie verejného funkcionára, 
e)	svoje majetkové pomery a majetkové pomery manžela a blízkych osôb, ktorí s ním žijú v spoločnej domácnosti, podľa stavu v deň, kedy oznámenie podáva. 

(2)	K písomnému oznámeniu podľa odseku 1 priloží verejný funkcionár potvrdenie podľa osobitného predpisu o podanom daňovom priznaní k dani z príjmov fyzických osôb, dani z dedičstva, darovania alebo prevodu nehnuteľností za predchádzajúci kalendárny rok. 

(3)	Ak sa verejný funkcionár ujme inej verejnej funkcie alebo je opätovne zvolený alebo menovaný do tej istej verejnej funkcie a podal v kalendárnom roku oznámenie podľa odseku 1, nie je povinný ho podať opätovne.

(4)	Majetkovými pomermi podľa odseku 1 písm. e) sa rozumie:
a)	nehnuteľnosť,
b)	hnuteľná vec, ktorej obvyklá cena presahuje 35 násobok minimálnej mzdy, 
c)	majetkové právo a iná majetková hodnota, ktorých nominálna hodnota presahuje 35 násobok minimálnej mzdy, alebo
d)	záväzok, ktorého predmetom je peňažné plnenie v nominálnej hodnote presahujúcej 35 násobok minimálnej mzdy.

(5)	Oznámenie podľa odseku 1 podáva 
a)	starosta obce obecnému zastupiteľstvu, 
b)	predseda vyššieho územného celku a poslanec zastupiteľstva vyššieho územného celku zastupiteľstvu vyššieho územného celku,
c)	iný verejný funkcionár Národnou radou Slovenskej republiky určenému výboru Národnej rady Slovenskej republiky (ďalej len „výbor“).

(6)	Orgán, ktorému sa podávajú oznámenia podľa odseku 5 je oprávnený v prípade pochybností o ich úplnosti alebo pravdivosti požiadať verejného funkcionára o vysvetlenie. Ak tento orgán nepovažuje podané vysvetlenie za dostatočné, je oprávnený dať podnet na začatie konania podľa osobitného predpisu. Orgán, ktorý uskutoční konanie podľa osobitného predpisu je povinný oznámiť orgánu, ktorému sa podávajú oznámenia podľa odseku 5 výsledok konania bezodkladne po jeho skončení.

(7)	Orgán, ktorému sa podávajú oznámenia podľa odseku 5 je povinný poskytnúť informácie o týchto oznámeniach každej osobe spôsobom a v rozsahu ustanovenom osobitným predpisom. Oznámenia podané podľa odseku 5 zverejňuje výbor na internetovej stránke Národnej rady Slovenskej republiky. Na účel tohto zverejnenia sú orgány, ktorým sa podávajú oznámenia podľa odseku 5 písm. a) a b) povinné poskytnúť výboru potrebnú súčinnosť.

(8)	Odsek 7 sa nevzťahuje na údaje o majetkových pomeroch manžela a blízkych osôb, ktorí žijú s verejným funkcionárom v spoločnej domácnosti. 

(9)	Podľa odseku 7 sa nezverejňujú také údaje o majetkových pomeroch verejného funkcionára, ktorá by umožnili identifikáciu hnuteľných vecí alebo nehnuteľných vecí, ktoré verejný funkcionár vlastní alebo identifikáciu ďalších strán v právnych vzťahoch podľa odseku 4 písm. c) a d).

Čl. 8 
Obmedzenia po skončení výkonu verejnej funkcie 

(1)	Verejnému funkcionárovi podľa čl. 2 ods. l písm. a), c), d), f), h), j) až l), ktorý v období dvoch rokov pred skončením výkonu verejnej funkcie rozhodol o  poskytnutí štátnej pomoci, alebo o poskytnutí alebo povolení inej podpory, výhody alebo odpustenia povinností vyplývajúcich zo všeobecne záväzných právnych predpisov alebo individuálnych právnych  aktov fyzickým osobám alebo právnickým osobám sa počas jedného roka od skončenia výkonu verejnej funkcie zakazuje 
a)	zamestnať sa v pracovnom pomere alebo obdobnom pracovno-právnom vzťahu u týchto osôb, ak je jeho mesačná odmena v tomto zamestnaní vyššia ako 10 násobok minimálnej mzdy,
b)	byť členom riadiaceho alebo kontrolného orgánu týchto osôb,
c)	stať sa spoločníkom, členom alebo akcionárom týchto osôb,
d)	uzatvoriť zmluvu o prokúre, mandátnu zmluvu, komisionársku zmluvu, zmluvu o sprostredkovaní, zmluvu o obchodnom zastúpení, zmluvu o tichom spoločenstve, darovaciu zmluvu s týmito osobami, 
e)	uzatvoriť zmluvu, ktorej obsahom je oprávnenie konať v mene týchto osôb.

(2)	 Zákaz podľa odseku 1 sa vzťahuje aj na verejného funkcionára, ktorého rozhodnutie alebo súhlas boli nevyhnutnou podmienkou na vydanie rozhodnutia podľa odseku 1. Ak boli rozhodnutie alebo súhlas vydané kolektívnym orgánom, vzťahuje sa zákaz na každého verejného funkcionára, ktorý bol členom tohto kolektívneho orgánu a hlasoval za toto rozhodnutie alebo súhlas. 

(3)	 Zákaz podľa odseku 1 písm. a) až e) sa vzťahuje aj na verejného funkcionára, ktorý 
a)	v období dvoch rokov pred skončením výkonu verejnej funkcie uzavrel v mene obstarávateľa zmluvu s uchádzačom vo verejnom obstarávaní vykonanom nadlimitnou metódou alebo podlimitnou metódou, alebo 
b)	v období dvoch rokov pred skončením výkonu verejnej funkcie vykonával zriaďovateľskú pôsobnosť voči právnickým osobám.

(4)	 Orgán, ktorému sa odovzdávajú oznámenia podľa čl. 7 ods. 5 môže rozhodnúť o udelení výnimky zo zákazov podľa odsekov 2 až 4. Výnimku je možné udeliť ak je zrejmé, že takýto zákaz je neprimeraný vzhľadom k povahe konania podľa odsekov 2 až 4. Udelenie výnimky je tento orgán povinný zdôvodniť a spolu s odôvodnením uverejniť spôsobom podľa čl. 7 ods. 7.

(5)	 Verejný funkcionár podľa čl. 2 ods. 1 písm. a) až m)
 je povinný do 30 dní po uplynutí jedného roka odo dňa skončenia výkonu verejnej funkcie podať písomné oznámenie za predchádzajúci kalendárny rok, v ktorom uvedie, 
a)	u ktorých osôb bol zamestnaný v pracovnom pomere alebo obdobnom pracovnom vzťahu,  
b)	v ktorej právnickej osobe bol členom riadiaceho alebo kontrolného orgánu, 
c)	ktorých právnických osôb sa stal členom, akcionárom alebo spoločníkom, 
d)	s ktorými osobami uzavrel zmluvy podľa odseku 2 písm. d) a e).

Konanie vo veci ochrany verejného záujmu a zamedzenia rozporu záujmov
Čl. 9

(1)	Konanie o návrhu vo veci ochrany verejného záujmu a zamedzenia rozporu záujmov (ďalej len „konanie“) vykonáva 
a)	výbor, ak ide o verejných funkcionárov uvedených v čl. 2 písm. a) až m),
b)	obecné zastupiteľstvo, ak ide o starostu obce,
c)	zastupiteľstvo vyššieho územného celku, ak ide o predsedu vyššieho územného celku alebo poslanca zastupiteľstva vyššieho územného celku.

(2)	Konanie začne výbor 
a)	z vlastnej iniciatívy, ak jeho zistenia nasvedčujú tomu, že verejný funkcionár v oznámení podľa čl. 7 alebo 8  uviedol neúplné alebo nepravdivé údaje alebo, že verejný funkcionár nesplnil alebo porušil povinnosti alebo obmedzenia ustanovené týmto ústavným zákonom, alebo
b)	na základe riadne odôvodneného podnetu, z ktorého je zrejmé kto ho podáva, ktorého verejného funkcionára sa týka a čo sa namieta. 

II. alternatíva 
na podnet verejného funkcionára alebo na základe petície podľa osobitného zákona podanej najmenej 20 fyzickými osobami; podnet musí byť riadne odôvodnený a byť doložený hodnovernými skutočnosťami.

(3)	Obecné zastupiteľstvo začne konanie 
a)	na  podnet hlavného kontrolóra obce, ak jeho zistenia nasvedčujú tomu, že verejný funkcionár v oznámení podľa  čl. 7 alebo 8 uviedol neúplné alebo nepravdivé údaje alebo, že verejný funkcionár nesplnil alebo porušil povinnosti alebo obmedzenia ustanovené týmto ústavným zákonom alebo osobitným zákonom, alebo 
b)	na základe riadne odôvodneného podnetu, z ktorého je zrejmé kto ho podáva, ktorého verejného funkcionára sa týka a čo sa namieta.

II. alternatíva
na podnet  poslanca obecného zastupiteľstva alebo na základe petície podľa osobitného zákona podanej najmenej 20 fyzickými osobami; podnet musí by riadne odôvodnený a byť doložený hodnovernými skutočnosťami, ktorých sa poslanci dovolávajú.

(4)	Zastupiteľstvo vyššieho územného celku začne konanie 
a)	na podnet hlavného kontrolóra vyššieho územného celku, ak jeho zistenia nasvedčujú tomu, že verejný funkcionár v oznámení podľa čl. 7 alebo 8 uviedol neúplné alebo nepravdivé údaje alebo, že verejný funkcionár nesplnil alebo porušil povinnosti alebo obmedzenia ustanovené týmto ústavným zákonom alebo osobitným zákonom, alebo 
b)	na základe riadne odôvodneného podnetu, z ktorého je zrejmé kto ho podáva, ktorého verejného funkcionára sa týka a čo sa namieta.

II. alternatíva
na podnet poslanca zastupiteľstva vyššieho územného celku alebo na základe petície podľa osobitného zákona podanej najmenej 20 fyzickými osobami; podnet musí byť riadne odôvodnený a byť doložený hodnovernými skutočnosťami, ktorých sa poslanci dovolávajú.

(5)	Ak sa konanie začína na podnet je dňom začatia konania deň doručenia podnetu orgánu príslušnému podľa odseku l.

(6)	Orgán podľa odseku l umožní verejnému funkcionárovi, proti ktorému sa vedie konanie, aby sa vyjadril k návrhu; ak je to potrebné vykoná ďalšie dokazovanie.  

(7)	Orgán podľa odseku l rozhodne vo veci uznesením do 60 dní  od začatia konania. Toto rozhodnutie doručí verejnému funkcionárovi, proti ktorému konanie smeruje a tomu, na podnet koho sa koná. Rozhodnutie orgánu podľa odseku 1 písm. a) sa doručí aj  predsedovi Národnej rady Slovenskej republiky alebo podpredsedovi Národnej rady Slovenskej republiky, ak konanie smeruje proti predsedovi Národnej rady Slovenskej republiky. Rozhodnutie orgánu podľa odseku 1 písm. b) sa doručí aj starostovi obce a rozhodnutie orgánu podľa odseku 1 písm. c) sa doručí aj  predsedovi vyššieho územného celku. 

(8)	Ak sa v konaní preukázalo, že verejný funkcionár nesplnil alebo porušil povinnosti alebo obmedzenia ustanovené týmto ústavným zákonom alebo osobitným zákonom, alebo v oznámení podľa čl. 7 alebo 8 uviedol neúplné alebo nepravdivé údaje rozhodnutie obsahuje výrok, v ktorom sa uvedie, v čom je konanie alebo opomenutie verejného funkcionára v rozpore s týmto ústavným zákonom alebo osobitným zákonom, odôvodnenie a poučenie o opravnom prostriedku. Súčasťou rozhodnutia môže byť aj uloženie povinnosti zanechať funkciu, zamestnanie alebo činnosť, ktorá bola označená ako rozporná vrátane povinnosti zaplatiť uloženú pokutu. V  rozhodnutí možno vysloviť stratu mandátu alebo stratu verejnej funkcie, ak 
a)	v konaní vedenom proti verejnému funkcionárovi podľa tohto ústavného zákona bolo právoplatne rozhodnuté o nesplnení alebo porušení povinnosti alebo obmedzenia ustanovenom týmto ústavným zákonom alebo v oznámení podľa čl. 7 alebo 8 uviedol neúplné alebo nepravdivé údaje,
b)	v oznámení podľa čl. 7 uviedol nepravdivé údaje, alebo v príslušnom roku nepreukázal, spôsobom ustanoveným týmto ústavným zákonom, pôvod svojich majetkových prírastkov, najmä ak ide o taký majetkový prírastok, ktorý verejný funkcionár vzhľadom na jeho príjmy oznámené podľa čl. 7 ods. 1 písm. d) nemohol dosiahnuť.

(9)	Rozhodnutie podľa odseku  8   musí byť prijaté najmenej jednou tretinou prítomných členov výboru alebo nadpolovičnou väčšinou členov obecného zastupiteľstva alebo zastupiteľstva vyššieho územného celku; inak sa má za to, že sa konanie zastavuje.

(10)	Orgán podľa odseku 1 pri rozhodovaní prihliada na závažnosť nesplnenia alebo porušenia povinnosti alebo obmedzenia ustanovených týmto ústavným zákonom alebo osobitným zákonom, na okolnosti, za ktorých došlo k takémuto porušeniu alebo nesplneniu povinností ako aj na spôsobené následky a mieru zavinenia verejného funkcionára. 

(11)	Pokutu možno uložiť 
a)	v sume zodpovedajúcej mesačnému platu verejného funkcionára, najmenej však 50.000,- Sk ak ide o porušenie povinnosti podať oznámenie podľa čl. 7 v lehote ustanovenej v čl. 7,
b)	v sume zodpovedajúcej trojnásobku mesačného platu verejného funkcionára, najmenej však 150.000,- Sk ak verejný funkcionár uvedie v oznámení podľa čl. 7 neúplné alebo nepravdivé údaje týkajúce sa jeho majetkových pomerov,
c)	v sume zodpovedajúcej trojnásobku mesačného platu verejného funkcionára, najmenej však 150.000,- Sk ak verejný funkcionár poruší povinnosti podľa čl. 8,
d)	v sume zodpovedajúcej šesťnásobku mesačného platu verejného funkcionára, najmenej však 300.000,- Sk ak verejný funkcionár poruší povinnosti podľa čl. 5, alebo
e)	v sume zodpovedajúcej dvanásťnásobku mesačného platu verejného funkcionára, najmenej však 600.000,- Sk ak verejný funkcionár poruší povinnosti podľa čl. 4 

(12)	Výnos z pokút zaplatených starostami obcí je príjmom rozpočtu príslušnej obce, výnos z pokút zaplatených predsedami vyšších územných celkov a poslancami zastupiteľstiev vyšších územných celkov je príjmom rozpočtu príslušného vyššieho územného celku,  výnos z pokút zaplatených ostatnými verejnými funkcionármi je príjmom štátneho rozpočtu.

(13)	Ak sa v konaní nepreukázalo, že verejný funkcionár nesplnil alebo porušil povinnosť alebo obmedzenie ustanovené týmto ústavným zákonom alebo osobitným zákonom, alebo v oznámení podľa čl. 7 alebo 8 uviedol neúplné alebo nepravdivé údaje, orgán podľa odseku l rozhodne uznesením o zastavení konania. Konanie sa zastaví aj v prípade, ak sa ústavný činiteľ pred hlasovaním o návrhu uznesenia podľa odseku 7 a 8 vzdá svojej funkcie. K prijatiu platného uznesenia o zastavení konania je potrebná najmenej dvojtretinová väčšina prítomných členov  orgánu, ktorý konanie  uskutočňuje. Toto rozhodnutie je konečné. 

Čl. 10

(1)	Rozhodnutie prijaté podľa čl. 9 ods. 8 výborom musí schváliť Národná rada Slovenskej republiky najmenej nadpolovičnou väčšinou všetkých poslancov. Národná rada Slovenskej republiky schválené rozhodnutie zverejňuje. 

(2)	Dotknutý verejný funkcionár môže do 15 dní odo dňa schválenia rozhodnutia podľa odseku 1, ktorým bola vyslovená strata mandátu alebo funkcie, alebo ktorým bola uložená pokuta podať návrh na preskúmanie rozhodnutia na Ústavný súd Slovenskej republiky. Podanie návrhu má odkladný účinok. Ústavný súd Slovenskej republiky rozhodne o tomto návrhu do 60 dní od jeho doručenia. Na konanie pred Ústavným súdom sa vzťahujú ustanovenia osobitného zákona. Rozhodnutie Ústavného súdu Slovenskej republiky je konečné. 

(3)	Proti rozhodnutiu orgánu podľa čl. 9 ods. l písm. b) a c) môže dotknutý verejný funkcionár do 15 dní od doručenia rozhodnutia, ktorým bola vyslovená strata mandátu alebo funkcie, alebo ktorým bola uložená pokuta podať návrh na preskúmanie rozhodnutia na Ústavný súd Slovenskej republiky. Podanie návrhu má odkladný účinok. Ústavný súd Slovenskej republiky rozhodne o tomto návrhu do 60 dní od jeho doručenia. Na konanie pred Ústavným súdom sa vzťahujú ustanovenia osobitného zákona. Rozhodnutie Ústavného súdu Slovenskej republiky je konečné.

Čl. 11

(1)	Ak je súčasťou rozhodnutia aj povinnosť zanechať funkciu, zamestnanie alebo činnosť, ktorých výkon je nezlučiteľný s výkonom verejnej funkcie podľa tohto ústavného zákona alebo osobitného zákona je verejný funkcionár povinný do 30 dní odo dňa právoplatnosti rozhodnutia ich zanechať alebo urobiť právne relevantný úkon smerujúci k ich zanechaniu a oznámiť to orgánu, ktorý rozhodnutie vydal. 

(2)	 Ak verejný funkcionár nesplní povinnosti podľa odseku 1, má sa za to, že dňom uplynutia lehoty podľa odseku 1 sa vzdal funkcie verejného funkcionára. Ak Ústava alebo osobitný zákon neupravujú zánik funkcie verejného funkcionára vzdaním sa funkcie, má sa za to, že dňom uplynutia lehoty podľa odseku 1 sa vzdal mandátu, podal demisiu alebo bol odvolaný z funkcie. 

(3)	 Oprávneným na podanie návrhu na výkon rozhodnutia je výbor; ak ide o verejného funkcionára podľa čl. 2 písm. n) je oprávneným na podanie návrhu obecné zastupiteľstvo a ak ide o verejného funkcionára podľa čl. 2 ods. l písm. p) alebo q) je oprávneným na podanie návrhu zastupiteľstvo vyššieho územného celku. 

Spoločné, prechodné a záverečné ustanovenia

Čl. 12

(1)	Ak verejný funkcionár vykonáva k 1. júlu 2003 funkciu, zamestnanie alebo činnosť, ktorá je podľa tohto ústavného zákona nezlučiteľná s jeho funkciou verejného funkcionára, je povinný do 30 dní odo dňa účinnosti tohto ústavného zákona ich zanechať alebo vykonať právne relevantný úkon na ich zanechanie. 
(2)	Konanie vo veciach rozporu osobného záujmu s verejným záujmom  začaté pred nadobudnutím účinnosti tohto ústavného zákona sa dokončí podľa doterajších právnych predpisov.

Čl. 13

Zrušuje sa ústavný zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 119/1995 Z. z. o zamedzení rozporu záujmov pri výkone funkcií ústavných činiteľov a vyšších štátnych funkcionárov. 
    Čl. 14

Tento ústavný zákon nadobúda účinnosť 1. júla 2003.

Príloha č. 2

Ministerstvo dopravy pôšt a telekomunikácií – vybrané ustanovenia návrhu zákona o elektronických komunikáciách

Vybrané ustanovenia návrhu zákona o elektronických komunikáciách sú z pracovnej verzie návrhu tohto zákona a v priebehu legislatívneho procesu sa môžu zmeniť.

Okrem iného § 7 ustanovuje:
„(4) Všetky činnosti Telekomunikačný úrad vykonáva transparentne, svoje rozhodnutia, opatrenia a informácie, vrátane informácií, ktoré prispejú k otvorenému a funkčne konkurenčnému rozhodujúcemu  trhu zverejňuje na internete a/alebo vo vestníku, pričom zabezpečuje ochranu údajov.“ 

„ § 12
(1) Poskytovať siete a/alebo služby je oprávnený každý podnik, ak dodrží podmienky ustanovené v tomto zákone.
(2) Poskytovanie sietí a/alebo služieb možno vykonávať len na základe
a)	všeobecného oprávnenia  podľa § 13, 
b)	individuálneho oprávnenia na používanie frekvencií, identifikačných znakov alebo čísel,  ktorým je
1.	rozhodnutie úradu o povolení na prevádzkovanie rádiového zariadenia podľa § 35 ods. 1 (ďalej len „povolenie“), 
2.	rozhodnutie úradu o pridelení čísel podľa § 31 a 32 a/alebo 
c) špecifických povinností, ktoré úrad uložil podniku s významným vplyvom na rozhodujúcom trhu podľa § 19 až 30.
(3) Oprávnenie nie je potrebné na poskytovanie sietí, ktoré slúžia na zabezpečenie obrany štátu a bezpečnosti štátu.
§ 13
Všeobecné oprávnenie
(1) Všeobecné oprávnenie je rozhodnutie úradu určujúce podmienky na poskytovanie zariadení, sietí a služieb, ktoré sa môžu uplatňovať na všetky alebo niektoré typy a  zabezpečuje  právo podniku na ich poskytovanie pri dodržaní určených podmienok.
(2) Všeobecné oprávnenie môže  obsahovať
a)	interoperabilitu služieb a prepojenia sietí,
b)	dostupnosť čísel z národného číslovacieho plánu pre koncových užívateľov vrátane podmienok, ktoré môžu byť   spojené s právami na používanie čísel,
c)	požiadavky týkajúce sa  životného prostredia, miest a územného plánovania,  ako aj požiadavky a podmienky spojené s udeľovaním prístupu alebo využívaním  cudzích nehnuteľnosti  a podmienky spojené so spoločným  používaním zariadení,  a využívaním priestoru,   vrátane prípadných finančných alebo technických záruk potrebných na zabezpečenie správnej realizácie  infraštruktúrnych prác,
d)	finančné príspevky na vyrovnanie čistých nákladov  pri  poskytovaní univerzálnej služby,
e)	administratívne  úhrady,
f)	ochranu osobných údajov a súkromia špecifickú pre oblasť elektronických komunikácií,
g)	pravidlá ochrany koncových užívateľov, vrátane podmienok  špecifických pre oblasť elektronických  komunikácií,
h)	obmedzenia týkajúce sa prenosu nezákonného obsahu, 
i)	informácie poskytované úradu  podnikmi na základe jeho žiadosti, ,
j)	umožnenie zákonného zásahu príslušných kompetentných orgánov vo veci ochrany  spracovania osobných údajov,
k)	podmienky používania  sietí a služieb počas mimoriadnych udalostí^9) na zabezpečenie komunikácie medzi  pohotovostnými službami, príslušnými  orgánmi a verejným vysielaním
l)	opatrenia týkajúce sa  obmedzenia ožiarenia osôb elektromagnetickými poliami v okruhu pôsobenia sietí a ich zariadení ako zdrojov elektromagnetického žiarenia, 
^9) § 3 ods. 2 Zákona č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení zákona č. 261/2002 Z. z..

m)	povinnosti týkajúce sa prístupu, kritériá a postupy ukladania špecifických povinností pre  prípad, keď na rozhodujúcom trhu nie je efektívna súťaž, 
n)	udržiavanie integrity verejných  sietí v nadväznosti na podmienky prevencie elektromagnetického rušenia medzi  sieťami a/alebo službami podľa osobitného predpisu ^12), 
o)	zabezpečenie verejných sietí proti neoprávnenému prístupu,
p)	podmienky týkajúce sa efektívneho využitia frekvenčného spektra a predchádzania škodlivému rušeniu spojené s používaním frekvencií, ak ich používanie nie je predmetom individuálneho oprávnenia podľa § 12 ods. 2 písm. b),bod 1,
 r) povinnosti týkajúce sa prenosu rádiových a televíznych vysielacích programov a služieb,
 s) zabezpečenie zhody s normami a/alebo špecifikáciami. 
(3) Podmienky určené vo všeobecnom oprávnení v odseku 2 sú špecifické pre oblasť elektronických komunikácií a podmienky ukladané podniku inými právnymi predpismi nemôžu byť s týmito podmienkami duplicitné.
(4) Návrh všeobecného oprávnenia na poskytovanie  sietí a/alebo služieb zverejní úrad vo vestníku a na internete najmenej 30 dní pred dňom jeho predpokladaného vyhlásenia spolu s výzvou na zaujatie stanoviska a s údajom, kde a v akej lehote možno k návrhu uplatniť pripomienky; táto lehota nesmie byť kratšia ako 15 dní odo dňa zverejnenia návrhu.
(5) Úrad vyhlasuje všeobecné oprávnenie vo vestníku. Účinnosť nadobúda pätnásty deň  odo dňa vyhlásenia, ak v ňom nie je uvedený neskorší deň nadobudnutia účinnosti. Všeobecné oprávnenie zverejňuje úrad aj na internete.
(6) Odseky 4 a 5 sa použijú primerane aj pri zmene alebo zrušení všeobecného oprávnenia. 
(7) Podnik má právo poskytovať siete a/alebo služby ak konal v súlade s § 12 a 13 a splnil oznamovaciu povinnosť  podľa § 15. Ak podnik  poskytuje verejné siete a/alebo služby má právo     
a)	 postupovať podľa § 76 až  80 v prípadoch oprávnení podnikov k cudzím nehnuteľnostiam a ochranných pásiem,    
b)	vyjednávať o prepojení, a kde je to možné zabezpečiť prístup alebo prepojenie  verejne dostupných sietí a  služieb iných podnikov  poskytujúcich siete a/alebo služby na základe všeobecného oprávnenia  kdekoľvek v únii,
c)	aby bol na vlastnú žiadosť určený na poskytovanie rôznych prvkov univerzálnej služby a/alebo na pokrytie rôznych častí  územia štátu, ak poskytuje verejnú telefónnu službu v súlade s § 55. 

§ 35
                                                    Právo na používanie  frekvencií
(1) Právo na používanie frekvencie vzniká 
a)	všeobecným oprávnením na prevádzkovanie rádiového zariadenia vydaného úradom podľa § 13 ods. 2 písm. p)  zverejneného  vo vestníku a na internete, 
b)	pridelením frekvencie v rozhodnutí úradu o povolení  podľa § 12 ods. 2 písm. b) bod 1. 
(2) Úrad prideľuje frekvencie podľa plánu využitia frekvenčného spektra  na základe žiadosti alebo ak je žiadateľov o pridelenie určitých  frekvencií viac ako je voľných frekvencií na základe výberového konania podľa odsekov 5 až 12. Povolenie úrad vydá  najneskôr  do šiestich týždňov od doručenia úplnej žiadosti v prípade, ak ide o frekvencie podľa plánu frekvenčného spektra.  Úrad je oprávnený túto lehotu predĺžiť najdlhšie na osem mesiacov, ak je to nevyhnutné  na zabezpečenie spravodlivých, primeraných, otvorených a transparentných postupov pre všetky zainteresované strany. Medzinárodné dohody o používaní rádiových frekvencií nie sú týmito lehotami obmedzené.
 (3) Žiadosť o pridelenie frekvencií obsahuje najmä
a)	názov a identifikačné údaje žiadateľa a ak ide o fyzickú osobu, meno, priezvisko a trvalý pobyt žiadateľa, 
b)	počet a typ rádiových zariadení,
c)	požadovanú frekvenciu,
d)	účel a spôsob použitia rádiového zariadenia, vrátane ich technických údajov,
e)	údaje o osobe zodpovednej za prevádzku rádiového zriadenia a osvedčenie o jeho osobitnej odbornej spôsobilosti,
f)	predpokladaný termín uvedenia rádiového zariadenia do prevádzky,
g)	overenú kópiu licencie  vysielateľa udelenú podľa osobitného predpisu^1). 
(4) Úrad je oprávnený za účelom posúdenia a overenia žiadosti podľa odseku 3 vyžadovať predloženie informácií potrebných  na preukázanie spôsobilosti žiadateľa splniť určené podmienky. 
(5) odmienky výberového konania úrad určí vo výzve na predloženie ponúk, ktorú zverejní vo vestníku a v jednom denníku periodickej tlače v  Slovenskej republike. To neplatí pre frekvencie na rozhlasové a televízne vysielanie, ktoré sa riadi osobitným predpisom^1).
(6) Úrad vo výzve na výberové konanie určí 
a)	 frekvencie, frekvenčné bloky alebo frekvenčné pásmo,  ktoré sú  predmetom výberového konania,
b)	 účel použitia, podmienky a zásady najoptimálnejšieho využitia frekvencií,
c)	 podmienky  na poskytnutie podkladov na vypísanie výberového konania, vrátane prípadnej náhrady nákladov,
d)	 lehotu, v priebehu ktorej možno predložiť ponuky na pridelenie frekvencií,
e)	 požiadavky na formu a obsah predkladaných podkladov k žiadosti do výberového konania, aby bola  zabezpečená porovnateľnosť ponúk,
f)	údaje o výške úhrady za pridelenie frekvencií ako minimálnu ponuku,
g)	ďalšie podmienky pre konkrétne výberové konanie. 
(7) Výberové konanie uskutočňuje úrad. Na vyhodnotenie žiadostí úrad zriadi komisiu, ktorá má najmenej päť členov. Členov komisie vymenúva predseda úradu. Úrad môže v každom štádiu výberového konania využiť služby nezávislých znalcov a poradcov. Ak vznikne akákoľvek pochybnosť o nepredpojatosti člena komisie, predseda úradu vymenuje namiesto neho inú osobu.
(8) Žiadatelia o pridelenie frekvencií, ktorí podali žiadosti v lehote uvedenej vo výzve sú účastníkmi výberového konania.
(9) Žiadateľov, ktorí podali žiadosť o pridelenie frekvencií pred zverejnením výzvy podľa odseku 5 úrad poučí, že žiadosti treba doplniť o podmienky uvedené vo výzve v lehote na podávanie žiadostí.  Tieto žiadosti sú žiadosti podané na základe výzvy a žiadatelia sú účastníkmi výberového konania. 
(10) Na žiadosti podané po uplynutí lehoty úrad neprihliada. Po uplynutí lehoty nemožno žiadosti dopĺňať ani meniť.
(11) Komisia vyhodnotí žiadosti podľa kritérií uvedených vo výzve a určí poradie účastníkov výberového konania, o čom vyhotoví správu. Úrad je pri prideľovaní frekvencií viazaný poradím určeným komisiou.
(12) Účastníkom výberového konania, ktorí neboli úspešní pretože ich žiadosti nespĺňali kritériá uvedené vo výzve alebo sa umiestnili v poradí, v ktorom, vzhľadom na obmedzený počet frekvencií nemôže úrad vyhovieť ich žiadostiam, úrad im tieto skutočnosti oznámi a ich žiadosti bez vydania rozhodnutia zamietne.
(13) Rozhodnutie úradu o povolení podľa odseku 1 písm. b)  môže obsahovať len 
a)	identifikačné údaje o držiteľovi povolenia,
b)	určenie služby alebo typu siete alebo technológie, pre ktoré sú udelené práva na používanie frekvencie, vrátane prípadného výlučného používania frekvencie na prenos špecifického obsahu alebo špecifických audiovizuálnych služieb,
c)	podmienky na efektívne a účinné používanie frekvencií vrátane prípadných požiadaviek na pokrytie,
d)	technické a prevádzkové podmienky potrebné na zamedzenie škodlivého rušenia a na obmedzenie vystavenia širokej verejnosti účinkom elektromagnetického poľa, ak sa takéto podmienky líšia od podmienok stanovených vo všeobecnom oprávnení,
e)	pridelené frekvencie, identifikačné znaky a čas na ktorý sa frekvencie prideľujú s výhradou všetkých zmien v národnej tabuľke frekvenčného spektra, 
f)	prevod práv z iniciatívy držiteľa práv a podmienky takéhoto prevodu,
g)	všetky záväzky podnikov získavajúcich užívateľské práva v priebehu konkurenčne orientovaného alebo komparatívneho výberového postupu.,
h)	operátorskú triedu pre amatérske stanice,
i)	výšku úhrady za pridelené frekvencie a identifikačné znaky, 
j)	povinnosti, ktoré je potrebné splniť na dodržanie platných medzinárodných dohôd o využití frekvencií.
(14) Povolenie na prevádzkovanie rádiového zariadenia na rozhlasové alebo televízne vysielanie úrad vydá, ak žiadateľ o povolenie má licenciu podľa osobitného predpisu^1)  alebo má uzavretú zmluvu o poskytovaní služby s držiteľom takejto licencie.   
(15) Úrad udelí povolenie najviac na desať rokov, ktoré je oprávnený opakovane predlžovať vždy najviac o ďalších desať rokov. V odôvodnených prípadoch, najmä ak je to odôvodnené dĺžkou návratnosti investície je úrad oprávnený  udeliť povolenie aj na dlhšie obdobie alebo povolenie o dlhšiu dobu predĺžiť.  Ak ide o povolenie na prevádzkovanie rádiového zariadenia na rozhlasové a televízne vysielanie  vydané na základe licencie na rozhlasové alebo televízne vysielanie^2) možno toto povolenie udeliť najviac na čas  platnosti tejto licencie.  
(16) Úrad neudelí povolenie ak
a)	to vyžaduje dodržanie záväzkov z medzinárodnej zmluvy alebo z členstva Slovenskej republiky v medzinárodnej organizácii,
b)	pridelenie frekvencie neumožňuje plán využitia frekvenčného spektra,
c)	požadované frekvencie nie sú k dispozícii.
d)	bolo v minulosti zrušené rozhodnutie úradu o pridelení frekvencie (§ 38 ods. 1 písm. c))

§ 36
Zmena povolenia
 Úrad môže rozhodnúť o zmene povolenia  
a)	z dôvodu uvedeného v § 35 ods. 16 písm. a) a b), ak dodržanie týchto záväzkov nie je možné zabezpečiť inak,
b)	ak došlo k podstatnej zmene skutočností, na ktorých základe bolo udelené povolenie,
c)	držiteľ povolenia neplní povinnosti určené v povolení a/alebo vyplývajúce z tohto zákona,
d)	 na základe odôvodnenej žiadosti držiteľa povolenia.“

Telekomunikačný úrad SR v rámci výkonu regulácie môže ukladať povinnosti napr.:

„ § 19
Povinnosť transparentnosti prístupu
(1) Úrad je oprávnený na zabezpečenie transparentnosti prístupu a/alebo prepojenia uložiť významným podnikom povinnosť transparentnosti, ktorá vyžaduje zverejnenie špecifických informácií, najmä účtovné informácie, technické špecifikácie, vlastnosti siete, termíny a podmienky dodávania a používania služieb, vrátane cien. Ak je to potrebné úrad upresní informácie, ktoré je významný podnik povinný predložiť úradu alebo zverejniť, určí požadovanú úroveň podrobnosti ich obsahu a spôsob zverejnenia.
 
      (2) Významný podnik je povinný vydať referenčnú ponuku na prístup a/alebo prepojenie a predložiť ju úradu na zverejnenie najneskôr do 60 dní od právoplatnosti rozhodnutia o  jeho určení za významný podnik. Referenčná ponuka  musí byť  transparentná, aby zabezpečila, že sa od podnikov požadujúcich prístup a/alebo prepojenie nebude vyžadovať platenie za prostriedky, ktoré nie sú potrebné na poskytovanie požadovanej služby. Referenčná ponuka musí byť dostatočne štruktúrovaná a obsahovať aj opis jednotlivých položiek, súvisiace termíny a podmienky, vrátane cien. Úrad je oprávnený na uplatnenie povinností vyplývajúcich z  tohto zákona uložiť významnému podniku zmeny referenčnej ponuky.
 (3) Ak má významný podnik uložené povinnosti podľa § 22 týkajúce sa uvoľneného prístupu k účastníckemu vedeniu je povinný v lehote podľa odseku 2 vydať referenčnú ponuku uvoľneného prístupu k účastníckemu vedeniu a predložiť ju úradu na zverejnenie. Referenčná ponuka musí obsahovať podmienky na uvoľnený prístup k účastníckemu vedeniu, opis služieb súvisiacich so spoločným používaním zariadení, nevyhnutné informácie o jeho informačných systémoch a dodacie podmienky vychádzajúce z ekonomicky oprávnených nákladov, primeraného zisku a potrebného rozsahu investícií významného podniku na trhu poskytovania verejnej telefónnej služby prostredníctvom pevnej verejnej telefónnej siete. Referenčná ponuka musí tiež obsahovať opis náležitostí referenčnej ponuky, príslušné termíny a podmienky, vrátane cien. Referenčná ponuka nesmie obsahovať žiadne ceny za sieťové prvky alebo zariadenia, za ktoré by oprávnený poskytovateľ musel platiť, ak nie sú potrebné na poskytovanie jeho služieb. Zoznam minimálnych položiek, ktoré musí referenčná ponuka obsahovať je uvedený v prílohe  č. 2 tohto zákona.  

§ 20
Povinnosť nediskriminácie prístupu 
(1) Úrad je na zabezpečenie nediskriminácie oprávnený uložiť významným podnikom povinnosť rovnakého zaobchádzania vo veci prístupu k zariadeniam a funkciám  ich  sietí a prepojenia sietí.
(2) Na základe povinnosti uloženej podľa odseku 1 je významný podnik povinný poskytovať iným podnikom rovnaké podmienky za rovnakých okolností a ponúkať informácie a služby iným subjektom za rovnakých podmienok a s rovnakou kvalitou, ako by ich využíval pre vlastnú potrebu alebo ich poskytoval svojim spoločným podnikom.“

Príloha č. 3

Podpredseda vlády Slovenskej republiky pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny

Protikorupčné opatrenia realizované pri riadení fondov Európskej únie

S cieľom posilniť programovanie, legislatívne zabezpečenie, administratívne kapacity a finančné riadenie fondov Európskej únie (EÚ) na Slovensku na základe zhromaždených zistení súvisiacich s prípadom podozrenia zo zneužitia prostriedkov EÚ bola v júli 2001 na úrovni podpredsedníčky vlády pre európsku integráciu a Európskej komisie vytvorená bilaterálna Phare pracovná skupina na vysokej úrovni (Phare High Level Working Group - HLWG), ktorá sa zaoberala nasledovnými okruhmi úloh: 

- preverenie súčasných štruktúr programovania a implementácie programu Phare v Slovenskej republike a identifikácia dostatočnej finančnej kontroly na všetkých úrovniach; 

- preskúmanie otázok personálneho vybavenia vo všetkých inštitúciách v systéme Phare na Slovensku a vyhodnotenie administratívnych kapacít z kvantitatívneho a kvalitatívneho hľadiska; 

- preverenie potencionálne slabých miest v riadiacej štruktúre a personálnom zabezpečení; 

- ďalšie otázky finančného riadenia a legislatívneho zabezpečenia fondov predvstupovej pomoci na Slovensku. 

Prípad podozrenia zo zneužitia prostriedkov predvstupovej pomoci EÚ na odbore zahraničnej pomoci Úradu vlády SR preukázal nedostatky, ktoré vyplynuli z chýbajúcej legislatívy a nedostatočnej kontroly. 

V tejto súvislosti sa realizovali tieto opatrenia:

	Uznesením vlády SR boli dňa 28. novembra 2001 prijate Pokyny pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pri realizácii programu ISPA a SAPARD.

	Uznesením vlády SR boli dňa 13. decembra 2001 prijate Pokyny pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pri realizácii programu Phare.

	Uznesením vlády SR č. 1218 zo dňa 19. decembra 2001 bola zrušená funkcia výkonného národného koordinátora.

V snahe odstrániť konflikt záujmov v rámci programovania a implementácie projektov Phare bola v rámci Úradu vlády SR k 1. januáru 2002 presunutá Centrálna finančná a kontraktačná jednotka zo zodpovednosti podpredsedníčky vlády SR pre európsku integráciu (národnej koordinátorky zahraničnej pomoci) pod gesciu podpredsedu vlády SR pre legislatívu. K 1. januáru 2003 bola Centrálna finančná a kontraktačná jednotka presunutá z Úradu vlády SR na Ministerstvo financií SR. 

Uznesením vlády č. 55/2002 bola 16. januára 2002 prijatá Všeobecná koordinačná smernica pre zahraničnú pomoc poskytovanú Európskou úniou a jej členskými štátmi v období pred prijatím Slovenskej republiky do Európskej únie a Smernice k príprave a realizácii programu Phare, ktorou sa ruší „Smernica k príprave a realizácii programu Phare na obdobie 2000-2006“ schválená uznesením vlády SR č. 656/1999. Všeobecná koordinačná smernica podrobne upravuje kompetencie a činnosť všetkých orgánov a organizácií ako aj osôb zúčastnených na riadení predvstupovej pomoci a bilaterálnej spolupráce. Smernica vstúpila do platnosti 1. februára 2002.

Vláda Slovenskej republiky prerokovala a schválila uznesením č.1133/2001 zo dňa 28. novembra 2001 návrh na zriadenie odboru Centrálny kontaktný útvar OLAF pre Slovenskú republiku. Odbor centrálneho kontaktného útvaru OLAF spadá pod sekciu kontroly Úradu vlády SR, kde pôsobí od 1. januára 2002.

Úrad vlády SR v marci 2002 vydal Informačnú príručku o možnostiach využitia finančnej pomoci poskytovanej Európskym spoločenstvom Slovenskej republike pred vstupom do EÚ. Informačná príručka bola distribuovaná inštitúciám verejnej správy, univerzitám a mimovládnym organizáciám v Slovenskej republike.

Podpredsedníčka vlády SR predložila na rokovanie vlády SR dňa 22. mája 2002 Informáciu o prijatých a zrealizovaných opatreniach na zabezpečenie stransparentnenia a zefektívnenia čerpania prostriedkov predvstupovej pomoci z Európskej únie. Vláda SR vzala informáciu na vedomie.

Ďalšie opatrenia v oblasti finančného riadenia a finančnej kontroly boli prijaté Ministerstvom financií SR. Podrobný odpočet môže poskytnúť národný splnomocnenec, štátny tajomník Ministerstva financií SR. 

Pracovná skupina na vysokej úrovni Phare vykonala 18. júna 2002 analýzu pokroku, ktorý bol zo strany Slovenskej republiky dosiahnutý pri napĺňaní záväzkov prijatých v správe z 19. novembra 2001 (Country Report). Na základe analýzy Správy o dosiahnutom pokroku v riadení predvstupových fondov (Progress Report) z 30. apríla 2002 a ukončeného policajného vyšetrovania, ktoré nepotvrdilo podozrenie zo zneužitia predvstupových fondov, ukončila Phare HLWG dňa 18. júna 2002 svoju činnosť. 

Na rovnakom stretnutí dňa 18. júna 2002 začala na Slovensku svoju činnosť Pracovná skupina na vysokej úrovni (High Level Working Group - HLWG). Hlavnou úlohou pracovnej skupiny je sledovať postup pri zavádzaní rozšíreného decentralizovaného implementačného systému (EDIS) a prípravu Slovenska na štruktúrne fondy. Rovnaké pracovné skupiny boli vytvorené vo všetkých krajinách kandidujúcich na vstup do Európskej únie. Zavádzanie EDIS v rámci štruktúr predvstupovej pomoci (Phare, ISPA, SAPARD) je výrazným krokom na znemožnenie korupcie v rámci tejto pomoci. Rozšírený decentralizovaný systém implementačného systému projektov predvstupovej pomoci zabezpečí jasné postupy v implementácií projektov, finančnej kontrole a predíde prípadnému konflikt záujmov.

Protikorupčné opatrenia v rámci štruktúrnych fondov a Kohézneho fondu

Keďže prijímateľmi finančných zdrojov v rámci štruktúrnej politiky  Európskej únie budeme až po vstupe Slovenskej republiky do EÚ nie je možné identifikovať protikorupčné opatrenia v rámci týchto finančných zdrojov. Po vstupe do EÚ pri čerpaní finančnej pomoci zo štruktúrnych fondov a Kohézneho fondu zohrá významnú úlohu Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR (podľa uznesení vlády je riadiacim orgánom pre CSF – Rámec podpory spoločenstva – koordinačný orgán pre finančnú pomoc z EÚ, riadiacim orgánom pre SPD Bratislava Cieľ 2, riadiacim orgánom pre Operačný program Základná infraštruktúra ako aj riadiaci orgán pre Kohézny fond), ktoré bude zodpovedné aj za zavedenie protikorupčných opatrení pri čerpaní finančných čiastok z týchto fondov.